Lyspunkter.  Hidtil har man ikke havt noget 
Held med sig i den Retning. Bond har rig- 
tignok talt mere end 1500 Stjerner i Taagen, 
men disse synes ikke at tilhøre den; de staar 
foran Taagen og bliver derfor af os seet proji- 
Man kunde da at 
vi har at gjøre med en uhyre Stjernehob, som 
ceret paa den. antage, 
er forlangt fjernet til at blive opløst, og som be- 
staar af en stor Mængde meget smaa Legemer. 
For at finde denne Stjernetaage, kunde man 
gaa frem paa følgende Maade: Trækker man en 
Linje fra Polarstjernen (Polaris) gjennem OCas- 
siopeia, der er kjendelig paa sin W-formige Fi- 
gur (den findes let ved at huske paa, at OCas- 
siopeia og Den Store Bjørn ligger lige langt 
fra Polarstjernen, men paa hver sin Side), og 
forlænger denne ligesaa langt, som Cassiopeia er 
fjernet fra Polarstjernen, kommer man til Stjerne- 
billedet Pegasus, der sammen med 3 Stjerner til 
Venstre danner en Figur, der meget minder om 
Den Store Bjørn. 
med å Andromedæ danner 
Tre klare Stjerner i Pegasus 
sammen en stor 
næsten kvadratisk Firkant; følger man Diago- 
nalen gjennem æ Pegasi og & Andromedæ mod 
Nord, møder man 2 Stjerner af 2den Orden 
og % Åndromedæ og derpaa en ligesaa klar, 
Gaar 
fra & Andromedæ mod Zenith, finder man to 
der ligger noget lavere, &æ Persei. man 
Stjerner af 4de Orden, w og v Åndromedæ, og 
til Højre for den sidste opdager man snart en 
svag diffus Lysning, det er Andromedataagen. 
(Fig. 2). 
Fip 2. 
I denne i sig selv meget interessante Stjerne- 
taage er det, at den nye Stjerne har vist sig. 
Flere Gange har man havt Meddelelse om, at 
det centrale Parti i Andromedataagen, af om- 
trent 7” Diameter, syntes at have en kornet 
Struktur, ja Webb mente, at en Stjerne nær 
Taagens Centrum var underkastet smaa Varia- 
tioner i Lysstyrke, dog denne Udtalelse synes 
159 
ikke at være 
Fakta. 
kom, 
baseret paa tilstrækkelig sikre 
Da Meddelelsen om den nye Stjerne 
denne stod ogsaa meget nær (Centrum, 
mente man, at den tidligere kjendte, der er af 
12te Størrelse og allerede i Begyndelsen af 60 
Aarene bleven observeret af d'Arrest, og den 
nye muligens var identisk. Men dette har vist 
sig ikke at være Tilfældet, thi Webb's Stjerne 
ser man nu ved Siden af den nye. 
Naar den nye Stjerne først blev seet, kan 
Øjeblikket ikke med Sikkerhed. 
I Begyndelsen af August kunde intet usædvan- 
for angives 
ligt mærkes, Taagen lyste med samme matte 
Den 15de blev det i England be- 
mærket, at det centrale Parti havde tiltaget 
Lys som før. 
stærkt i Lysstyrke, men nogen Stjerne kunde 
man ikke faa Øje paa, ligesom heller ikke et 
Fotografi, der blev taget samme Dag, viser no- 
Den 
for 
get Spor af en stærkt lysende Stjerne. 
19de saa man den, saavidt man nu ved, 
første Gang, og altsaa maa den have blusset op 
1dde og 19de. Da 
blev opdaget viste den sig som en Stjerne af 
i Tiden mellem den den 
Tde Størrelse, men dens Lysstyrke aftog hurtig, 
og nu er dens Glands betydelig under 12te 
Størrelse. 
Straks den nye Stjerne viste sig, var man 
meget spændt paa at faa vide, om der var nogen 
Forbindelse mellem Stjernen og Taagen eller 
med andre Ord, om dens Opstaaen skyldtes en 
stærk Koncentrering af Taagens egen Materie. 
Den Hurtighed, hvormed Stjernen har udviklet 
sig, gjør denne Hypothese meget lidet sandsyn- 
lig; og de forskjellige Stadier, den har gjennem- 
til 
Klasse foranderlige Stjerner, man kalder tem- 
gaaet, taler mere for, at den hører den 
porære*). Yderst sjelden hænder det, at man er 
Vidne til slige temporære Stjerner, og derfor 
har man meget lidet Kjendskab til, hvad Aar- 
sagen kan være, at de nu og da pludselig blus- 
ser op. Ved flere har man kunnet paavise, at 
de eksisterede, før de traadte frem med en ukjendt 
Lysstyrke, men om Nova Andromedæ har været 
til, førend den nu viste sig, er saa meget van- 
skeligere at afgjøre, da den staar midt i en 
Stjernetaage, som hidtil ingen Kikkert har for- 
maaet at opløse. Man har ingen tidligere ob- 
serveret Stjernes Position at sammenligne dens 
*%) Se min Artikel: ,Foranderlige Stjerner* i ,Na- 
turen* 1884 Pag. 133. 
