Beliggenhed med. Og hvad dens pludselige Op- 
blussen kan være fremkaldt af, har man ikke 
kunnet fuldt faa udredet, da Stjernens Lysstyrke 
har været saa liden. Baade Huggins og Vo- 
gel har undersøgt den med Spektroskopet, og 
begge har fundet et kontinuerligt Spektrum lige- 
som for Stjernetaagen, men forsaavidt forskjellig 
fra denne, som Stjernens Spektrum kunde følges 
længere i det røde end Taagens. Spektret var 
synligt fra UC' til F, men de enkelte Spektral- 
farver var noget afvigende fra de almindelige 
Stjernespektras, idet rødt og gult lyste stærkest, 
At Spektret 
var meget lysstærkt fra D til 6, mente Hug- 
medens grønt var forholdsvis svagt. 
gins maatte skyldes lyse Linjer i denne Del af 
Spektret, deres Tal antager han varierer fra 3 
til 5. 
Linjer mellem /) og F, hvoraf den ene falder 
Maunder fandt den llte to lysende 
sammen med den bekjendte Nordlyslinje. Paa 
Grændsen mellem gult og grønt troede Vogel 
at se et svagt utydeligt Baand og et andet i 
blaat mellem Spektrallinjerne F og G.  Daarlig 
Luft og som sagt den svage Lysstyrke hos Stjer- 
nen har bevirket, at den spektroskopiske Under- 
søgelse ikke har leveret sikrere Data, men hvad 
man har faaet Kundskab om, bestyrker end 
mere den Mening, at vor Stjerne har hørt til 
I saa Fald vil ikke have 
nogen Forbindelse med Stjernetaagen. 
de temporære. den 
Da Spektret af de temporære Stjerner viser 
flere lyse Linjer, der efter sin Beliggenhed tyder 
hen paa glødende Vandstof, har man antaget 
som sandsynligst, at disse nye Stjerner skylder 
sin  Opstaaen voldsomme Udbrud af glødende 
Vandstof; Qverfladen af Stjernen er derved ble- 
ven betydelig ophedet, og medens den tidligere 
var svagt lysende, udsender den nu et meget stærkt 
Lys. Eftersom dens Varme straaler ud i Ver- 
densrummet, vil Overfladens Lysmængde mindske, 
og tilslut er de sidste Spor af Udbruddet for- 
svunden, Stjernen skinner med sin gamle luys- 
styrke. Den franske Astronom Faye har for 
nylig opstillet en anden Theori for Dannelsen 
af de temporære Stjerner; i enkelte Ting min- 
der den om Zöllners Slagtheori. Faye tænker 
sig (arunden til de temporære Stjerner forklaret 
Er en Stjerne ved Ud- 
straaling af Varme bleven saa afkjølet, at den 
ken) * p) 
paa følgende Maade: 
holder paa at udslukkes, vil der have begyndt 
at danne sig en Skorpe paa dens Overflade. 
& 
Dækker denne nu hele Overfladen, vil Stjernen 
ikke udsende noget Lys, med andre Ord, den 
vil udslukkes; men hvis Skorpen er meget tynd, 
kan den briste delvis eller helt styrte ned i det 
indre af Stjernen og lade den Materie, der endnu 
hører til de dybere liggende Lag, stige tilvejrs 
med en voldsom Kraft, da den har en betydelig 
Vandstoffet, der har ind- 
de Elementer, 
udskilles 
syne 1 Spektret som Vandstoflinjer. 
højere Temperatur. 
gaaet Forbindelse med hvoraf 
Skorpen bestaar, vil og komme til- 
Men efter 
Katastrofen vil Afkjølingen igjen gaa sin regel- 
der 
Skorpe, som tilslut vil hindre den indre Varme 
mæssige Gang, vil paany danne sig en 
i at strømme ud i Verdensrummet. 
Nordlysiagttagelserne i Trondhjem 
i Vinteren 1884 —1885. 
* Af M. K. Håkonson-Hansen. 
Disse lagttagelser adskiller sig ikke fra de 
foregaaende Aars, naar undtages. at den daglige 
Tagttagelsestid ikke i dette Nordlysaar er struk- 
ket ud over Kl. 11. Den Indflydelse, som denne 
Afknapning i Tiden kan have havt paa Summen 
af iagttagne Nordlys, maa betragtes som tem- 
melig uvæsentlig, da det nemlig har vist sig 
gjennem de indsamlede Ilagttagelsesrækker, at 
det hyppigst er Tilfældet, at Begyndelsen af et 
Nordlys's Optræden indtræffer i Tiden mellem 
Kl. 6 og 11 om Aftenen. Regnes Nordlysaaret 
fra Iste September til 30te April, altsaa gjen- 
nem 242 Aftener, hvilket Tidsrum omfatter alle 
sikre lagttagelser, falder der i det sidste ét Nord- 
lys paa omtrent hver fjerde Aften. Der er nemlig 
iagttaget ialt 62 Nordlys. Der var desuden 34 
Aftener uden Nordlys og 146 med ugunstige 
Lys- og Skyforhold. Antallet af Nordlys er alt- 
saa betydelig mindre end de foregaaende Aars. 
(Se ,. Naturens* fire foregaaende Aargange). Nord- 
lysene er fordelte paa de forskjellige Maaneder 
saaledes: September 3, Oktober I, November 14, 
December 7, Januar 9, Februar 9, Marts 8, 
April 11. Som det sees, har November det 
største Antal, nemlig 14 Nordlys, medens Ok- 
tober har det mindste, nemlig 1; men saa viser 
ogsaa denne Maaned det største Skymængde- 
middeltal næst Marts, nemlig 8.17, et Tal, der 
dog ikke fuldt ud begrunder det forbausende 
lave Nordlystal. Efterat Antallet af iagttagne 
Nordlys gjennem de fire Maaneder December— 
Marts havde holdt sig temmelig jevnt, fremviste 
April igjen et Maksimum, der nærmer sig stærkt 
op til November Maaneds. 
