LE. 
De ligesom faldt af ham i en Bundt, og idet 
han kastede dem bag sig højt op paa Stranden, 
sprang han i Vandet og lagde sig paa Svøm, 
plaskende med Hænder og Fødder akkurat som 
en Hund. Det var mig en Gaade, hvorledes 
han vilde bugsere det store slejpe Dyr ind, men 
det viste sig, at Maltsof var Situationen voksen, 
for han lagde sig langs Siden af Sælen, tog 
dens Værbørster mellem sine Tænder, og Kind 
til Kind med sin slagne Fiende baskede og pla- 
skede han sig iland med sit Bytte. Rødfarvet 
over hele Kroppen af sit Offers Blod steg han 
endelig op paa Stranden modtaget af vore be- 
gejstrede Velkomstraab. Det var allerede tem- 
melig sent om Aftenen, og, som sagt, adskillig 
kjøligt, saa jeg i mine tre Uldskjorter næsten 
stivnede ved Tanken om et saadant Bad! 
(Fortsættes). 
Organismer eller Ikke-organismer? 
Af J. Brunchorst.*) 
Bælgplanter vil enhver Læser vide Besked 
om. Til denne Plantegruppe hører nogle af vore 
almindeligste Væxter: Bønner, Æbrter, Lupiner, 
Kløver o. s. v. Familien er meget talrig og 
udbredt over hele Jorden. -Medens Planter af 
denne Gruppe hos os er smaa urtagtige Væxter, 
er de i de andre, varmere Himmelstrøg tildels 
store Træer. Jeg vil blot minde om den saa- 
kaldte falske Acacie (Robimia Pseudacacia), 
som plantes ogsaa i vort Land, og om de ægte 
Acacier, denne forunderlige australiske Slægt, 
som mange vil kjende som Potteplanter; begge 
hører til Leguminosernes eller Bælgplanternes 
store Gruppe. Paa Rødderne af de allerfleste 
af de Væxter, som hører herhen — kanske hos 
alle — findes der større eller mindre Knolle- 
dannelser, som har været Botanikernes Kors i 
lange Tider. En Rod med saadanne Knoller er 
afbildet nedenfor, forat Læseren skal kunne 
gjøre sig et Begreb, om hvorledes de ser ud. 
| 
Knoller paa Roden af amerikansk Hedysarum 
(naturlig Størrelse). 
De har været længe kjendt disse Dannelser, det 
er nu snart 300 Aar siden de først omtaltes af 
*) Referat af et Arbeide, som er offentliggjort 1 
Berichte d. deutschen Botanischen Gesellschaft Hett 
5, 1885, under Titelen: , Ueber die Knöllehen- 
bildungen an den Wurzeln der Leguminosen.* 
den udmærkede italienske Botaniker, eller rettere 
Planteanatom og Fysiolog, Malpighi, men man 
har aldrig rigtig vidst, hvad det var for noget. 
Den nævnte Malpighi mente, at det var unatur- 
lige Udvæxter foraarsagede af en Galhveps, lig- 
nende Indretninger altsaa, som findes paa Fge- 
bladene. Senere har ncgen ment, at det var 
Knopper, som skulde tjene til Formering af 
Planterne; andre, at det var en ganske fremmed 
Dannelse, en liden Sop, som havde sat sig fast 
paa Roden, og i de senere Aar var man kom- 
men saa taalelig overens om, at det var Sop- 
galler, en sygelig Dannelse paa Planternes 
Rødder foraarsaget derved, at en mikroskopisk 
Sop var trængt ind i Roden. Man kjender 
andre Fxempler paa, at en Sop kan have en 
saadan forandrende Indvirkning paa en Rods 
Væxt og Cellevæv, saa denne Antagelse var 
ingenlunde usandsynlig; den deltes derfor ogsaa 
af de allerfleste og betydeligste Anatomer og 
Fysiologer, som havde beskjæftiget sig med Spørgs- 
maalet, og enkelte, mest Landbrugsbotanikere, 
som holdt Knollerne for Organer, der ikke skyldte 
nogen fremmed Sop sin Oprindelse, men mente, 
at de dannedes af Planten selv til et eller andet 
Brug, de stod temmelig alene med sin Opfatning, 
og kunde heller ikke paa nogensomhelst tilfreds- 
stillende Maade ud fra denne Lære forklare og 
gjøre Regnskab for de mærkværdige Dannelser, 
som fandtes i Knollernes indre. 
Knollerne bestaar som enhver Plantedel af 
Celler, som i det indre er temmelig store. Derved 
var jo intet at bemærke, ligesom ikke ved den 
anatomiske Bygning idetheletaget, men Ind- 
holdet i disse Celler er særdeles mærkeligt og 
var Åarsag 1, at de allerfleste Forskere har ment 
at maatte. tage en Sop for Aarsag til Knollernes 
Dannelse.  Cellerne indeslutter nemlig en Uende- 
lighed af ganske smaa Korn, der har den aller- 
største Lighed med de Soppe, som vi alle kjender 
under Navn af Bacterier. Gjør man et tyndt 
Tværsnit af en Knolle og lægger dette i en 
Draabe Vand under Mikroskopet, saa svømmer 
der en Utallighed af disse smaa Legemer ud i 
Vanddraaben, hvor man bedst kan skjelne deres 
Form og Udseende. Paa hosstaaende Figur er endel 
saadanne Legemer af en Lupin- 
Y DS knolle afbildede. Man ser, at de 
Hk f har den allerstørste Lighed med 
y ge de denisidstegrBidøsaapvne: 
2 studerede Bacterier, med hvilke 
Bacteroider af de ogsaa fra først af blev holdt 
Lupinus-Knolle, for at være identiske. Man mente, 
meget stærkt at Spirer af saadanne Bacterier 
forstørret. trængte ind i Rodens (eller, 
formerede sig der og ved sin Nærværelse for- 
aarsagede de knolleformige Danpnelser, paa lig- 
nende Vis som et Sandkorn i en Perlemusling 
foraarsager Dannelse af en Perle, eller Gal- 
hvepsens Stik Dannelsen af en Galle paa Bge- 
LE 
