bladet. Senere blev man ved en ny Opdagelse 
af en svensk Botaniker end mere bestyrket 1, 
at de smaa bacterielignende Legemer virkelig 
var en fremmed Sop, derved at man i det indre 
af Knollerne fandt foruden disse Smaalegemer 
virkelige Soptraade. 
Man fandt i mange Knoller ganske fine Traade, 
som gik igjennem OCellerne fra den ene til den 
anden, idet de undertiden svulmede op til tykkere 
Klumper, undertiden blev ligesom trukket ud til 
ganske fine Spidser, og man mente nu, at de 
bacterielignende Smaalegemer var disse Soptraades 
Formeringsorganer, at de var Spirer, som voxede 
ud til de lange Traade, der atter frembragte 
nye Spirer, nye Frø, om man saa vil. Enkelte 
mente saagar direkte at have seet, hvorledes 
der af Soptraadene frembragtes de smaa , Bac- 
terier*, som forresten nu ikke mere kunde holdes 
for at være identiske med egentlige, udenfor 
Planten forekommende Bacterier, men som man 
paa den anden Side end sikrere end før mente 
at vide var fremmede, Planten selv og dens Hus- 
holdning uvedkommende Væsener, Soppe. Man 
havde i Virkeligheden aldrig tvivlet herpaa, ialfald 
har ingen udtalt nogen saadan Tvivl, 
for, at det aldrig var lykkedes at opdage, hvad 
der tilslut blev af de smaa bacterielignende 
legemer. Selv de, der holdt Knollerne selv for 
Plantens normale Organer, begik under Indtrykket 
af de smaa Bacteroiders overordentlige Lighed 
med Soppe den store Inkonsekvents at holde de 
aldrig manglende Indholdsstoffe i Knollernes 
Celler for fremmede udenfra indtrængte Væsener. 
Da jeg foretog mig at undersøge Sagen 
paany, saa havde jeg nærmest til Hensigt at se, 
om det skulde lykkes at fuldstændiggjøre vort 
Kjendskab til den omhandlede Sops Udvikling, 
finde ud hvad der blev af de smaa , Bacterier* 
eller, for strax at benytte det nye Navn jeg har 
fundet at maatte give dem, Bacteroider. Jeg var 
nemlig lige saa overbevist som enhver anden, der 
har undersøgte Sagen, om, at man i Virkelig- 
heden havde med fremmede, udenfra indtrængte 
Soppe at gjøre og vilde se at finde ud, hvor- 
ledes Soppen trængte ind, og hvorledes dens 
Sporer atter kom ud af Cellerne. Dette er nu 
aldeles mislykkedes for mig og det af den gode 
Grund, at det har vist sig, at Bacteroiderne 
slet ikke er Soppe. 
For det første viste det sig, at de virkelige 
og utvivlsomme Soptraade, som findes 1 ØCel- 
lerne, ikke har noget at gjøre med Bacteroiderne. 
Soptraadene forekommer bl. a. ikke bestandig 
i Knollerne, og i mange Planters Knoller findes 
de slet ikke, saa det i Virkeligheden er umuligt, 
at disse, ialfald bestandig, kan være Aarsag til 
Bacteroiderne, kan være det, der frembringer 
dem. For det andet viste det sig ved omhyg- 
gelig Undersøgelse med de bedste optiske Hjælpe- 
midler vi har til vor Raadighed, at ogsaa der, 
tiltrods 
hvor Soptraade forekommer, disse ikke staar 1 
nogen Sammenhæng med de smaa Bacteroider; 
Soptraadene udvikler sig for sig, Bacteroiderne 
for sig, og det lykkedes mig her for første Gang 
ogsaa at se, hvorledes Bacteroiderne opstaar. 
Enhver OCelle bestaar væsentlig af et Stof, 
som fører Navnet Protoplasma, der i chemisk 
Henseende er beslægtet bl. a. med Æggehviden 
i Hønseægget. Dette Protoplasma udfylder ial- 
mindelighed ikke hele Cellen eller hele det Rum 
som omgives af Cellens Væg, der paa en Vis 
kan sammenlignes med Æggeskallen. Det ligger 
ialmindelighed som et tyndere eller tykkere Lag 
paa Cellevæggen. Man kan tænke sig Ægge- 
skallen som Cellens Væg, Hviden som dens Pro- 
toplasma, og Blommens Plads, som man maa 
tænke sig meget større, end den er, udfyldes af 
en tynd Opløsning, Cellesaften. Saaledes er Cel- 
lerne i Bælgplanternes Knoller, medens disse 
endnu blot er ganske smaa Begyndelser, og før- 
end de bacterielignende Smaalegemer, Bacteroi- 
derne, er dannet i dem. De ser da fuldstændig 
ud som de almindelige Planteceller, men efter- 
som Knollerne voxer og bliver større, foregaar 
der en mærkelig Forandring med Protoplasmaet. 
Lidt efter lidt bliver det nemlig større og større 
og udfylder tilslut hele Cellens indre, og paa 
samme Tid forandres dens Structur 1 høi Grad. 
Fra først af var det en jævn Masse, med endel 
uregelmæssig fordelte Korn af forskjellig Stør- 
relse, lidt efter lidt udskiller der sig i dens indre 
et fint Netværk, der bliver tydeligere og tyde- 
ligere, og som tilslut forsvinder, idet de enkelte 
Netmaskers Indhold isolerer sig og bliver til 
Bacteroider, der som en tæt Masse smaa Korn 
udfylder hele Cellens indre. Paa denne Maade 
dannes Bacteroiderne i alle Bælgplanters Knol- 
ler, enten der nu er Soptraade tilstede eller ei. 
Soptraadene har ingen Del i deres Tilblivelse, 
ligesaalidt som nogensomhelst anden 
fremmed OQrganismus nogensinde bi- 
drager til deres Dannelse. De opstaar af 
Cellernes normale, sunde Protoplasma og er selv 
altsaa normale Organer i Cellen, men rigtignok 
Organer, som har den mest paafaldende Lighed, 
saavel hvad Udseende som hvad chemiske Egen- 
skaber angaar, med virkelige OQrganismer. 
Og hvis denne Udvikling ikke er nok til 
at bevise, at Bacteroiderne ikke tilhører nogen 
fremmed Sop, saa beviser deres senere Skjæbne 
det tilfulde.. Knollerne voxer hele Sommeren 
igjennem, saalænge Planternes Vegetation gaar 
for sig, men saasnart- Vegetationen er afslut- 
tet, Planten har sat Frø og Bladene visner, 
forat de Stoffe, de indeholder, kan benyttes ti 
Frøernes Væxt, da ,visner* ogsaa Knollerne.- 
Bacteroiderne opløses og forsvinder, Knollens 
Celler tømmes næsten aldeles, og Knollerne selv 
gaar tilslut tilgrunde. Hvis Bacteroiderne var, 
som man før har antaget, Sopsporer, saa maatte 
