Knollen først gaa tilgrunde, og derefter Bacte- 
roiderne ikke opløses, men voxe ud til nye Soppe 
eller paa anden Maade formere sig og trænge 
ind 1 nye Rødder. Det gjør de altsaa ikke, de 
opløses, medens Knollen endnu er sund og frisk 
og optages i Planten. 
Det er altsaa herved vist, at der i høiere 
Planters Celler kan opstaa Organer, som til For- 
vexling ligner smaa Soppe, og allerede dette er 
ganske interessant, men Ligheden gaar endnu 
videre. Man ved, at Bacterierne, formerer siv 
derved, at de voxer ud til længere Traade, som 
derpaa falder i Stykker. Det samme sker med 
tralfald endel Væxters Bacteroider, saalænge de 
er inde i Cellerne. Her i Cellerne, hvori de er 
pannet, forholder de sig altsaa 1 et og alt som 
virkelige selvstændige Organismer, kun deri 
skiller de sig fra Bacterierne, med hvilke de 
har saa stor Lighed, at de ikke som disse kan 
formere sig udenfor den levende Plante, at de 
ikke i en eller anden Opløsning — ialfald ikke 
hidtil — har kunnet bringes til at leve og voxe. 
Faar man dem til at gjøre det, saa ved vi, 
kunde man næsten sige, ikke mere, hvad der er 
selvstændige Organismer og hvad der ikke er det. 
Dette er den ene og ikke mindst interessante 
Side ved disse Smaalegemer, men efterat det er 
eftervist, at Bacteroiderne ingen fremmede Organis- 
mer er, kommer et andet i praktiskHenseende be- 
tydningsfuldere Spørgsmaal i Forgrunden: hvortil 
tjener disse Smaalegemer 1 Cellerne? Af hvilken 
Nytte er Knollerne og de deri indeholdte Bac- 
teroider for Planten? De tjener ikke til Plantens 
Formering, altsaa maa de for Ernæringsprocessen 
have en eller anden Betydning. Hvilken, det 
kan imidlertid endnu ikke med Sikkerhed siges. 
For at komme paa det rene dermed, maa der 
anstilles talrige og langvarige Ernæringsforsøg, 
som endnu ikke har kunnet Haidtil 
er man derfor m. H. t. Knollernes og de deri 
indesluttede Smaalegemers Funktion kun henvist 
til Hypotheser, til Antagelser, som ved Forsøg 
maa prøves. 
disse to Led: Opstillingen af Hypotheser og disses 
Prøvelse ved KForsøg. Hvad angaar Bacteroi- 
dernes Tilblivelse og Natur, saa har Forsøgene, 
eller i dette Tilfælde den mikroskopiske Under- 
søgelse, bevist de tidligere Antagelsers Urigtighed 
og Berettigelsen af den nye Antagelse: at man 
har med Organer at gjøre, som tilhører Planten 
selv. Hvad derimod Knollernes og altsaa ogsaa 
Bacteroidernes Funktion i Plantens Liv an- 
gaar, saa har vi herom kun Hypotheser at holde 
os til, men Hypotheser der har større eller mindre 
Sandsynlighed for sig. Jeg vil ikke her gaa 
ind paa at afveie de forskjellige Muligheder mod 
hinanden, men kun nævne de Antagelser, som 
staa i størst Overensstemmelse med det, vi hidtil 
ved om Fiendommeligheder ved Bælgplanternes 
foretages. 
Enhver Undersøgelse bestaar af 
176 
I 
Ernæring og ved Knollernes Forekomst i de for- 
skjellige Medier, hvori man har ladet Planterne 
voxe. 
Vi ved, at de grønne, sædvanlige Planter 
ernærer sig dels fra Luften, hvis Kulsyre leverer 
dem deres Kulstof, dels fra Jordbunden, hvorfra 
de, efter den almindelige Antagelse, blot erholder 
Mineralstoffe d. v. s. Askens Bestanddele og 
kvælstofholdige Bestanddele i Form at Salpeter. 
Der er nu forskjellige Kjendsgjerninger, som tyder 
paa, at Bælgplanter afviger i sin Næring noget 
fra de andre sædvanlige Planter, og da sam- 
tidig Bælgplanternes Rødder i Modsætning til 
alle andre Planters er forsynede med de omtalte 
Knoller, saa turde det være tilladt at antage, 
at Knollerne og de deri indeholdte eiendom- 
melige Bacteroider er Redskaberne, gjennem 
hvilke Bælgplanternes eiendommelige Ernæring 
bevirkes. Den nærmest liggende Anptagelse er 
da den, at disse Planter i Modsætning til andre 
optager sit Kvælstof ogsaa fra andre kvæl- 
stofholdige Forbindelser end blot Sal- 
petersyren. Det er allerede bevist, at Planter 
er istand til at leve af andre, organiske, Kvæl- 
stofforbindelser, men de trives bestandig meget 
slet derved, og under normale Forhold er de 
udentvil udelukkende henviste til de i Jordbun- 
den tilstedeværende salpetersure Forbindelser. 
Det staar nu i den bedste Overensstemmelse med 
det, vi hidtil fra de praktiske Jordbrugeres Er- 
faringer ved, at antage, at Bælgplanternes Knoller 
er Redskaber, der tjener til Bearbeidelse af de 
organiske Kvælstofforbindelser, som altid er til- 
stede saavel i Jordbunden som 1 Staldgjødsel. 
Men heller ikke en anden Mulighed er 
udelukket, nemlig at Bælgplanterne, i Modsæt- 
ning til andre Væxter uden disse eiendommelige 
med Bacteroider forsynede Knoller, kan være 
istand til at optage ogsaa endel af sit Kulstof 
fra Jorden og 1 Knollerne ved Bacteroidernes 
Hjælp bearbeide dette, fordøie de optagne Kul- 
stofforbindelser, og heller ikke er det udelukket, 
at de optager og bearbeider Substanser — og 
saadanne forekommer meget udbredt i Jord- 
bunden — der indeholder saavel Kulstof som 
Kvælstof og erhverver sig samtidig sit Kvælstof 
og sit Kulstof af disse. Derpaa er det imid- 
lertid ikke her Stedet nærmere at gaa ind 1ial- 
fald ikke før Forsøg har støttet den ene eller 
den anden Antagelse. Jeg vilde kun have nævnt 
nogle af de Hypotheser som, efter hvad vi alle- 
rede ved, har mest Sandsynlighed for sig, og 
som først vil blive undergivet Prøvelse ved Ex- 
periment. 
