Mindre Meddelelser. 
Nyt Fund af Apatit ved Stavanger. I 
Juliheftet af ,Naturen* udtaltes det Haab, at 
det nye Fund af Apatit paa Øen Hille ved Sta- 
vanger maatte lede til videre Opdagelser. Det 
synes, som om denne Forventning nu skal be- 
gynde at opfyldes. Hr. Skibsbygmester Enok- 
sen i Stavanger har sendt Meddelerev en af 
Prøver ledsaget Beskrivelse om en ny Apatit- 
forekomst paa Gaarden Lervik i Fossaud Sogn, 
omtrent 30 km. i OSO for Stavanger. Paa 
Stedet hersker en granitisk Bergart. I denne 
forekommer gangformede, et Par Meter brede 
Masser af en mørk Bergart (Glimmerdiorit?). 
Denne omslutter klumpformede, !/» til I Meter 
store Partier af en smaakornet Blanding Apatit 
og nikkelholdig Magnetkis. En jernholdig Fos- 
forsyreforbindelse er ogsaa eftervist. 
Man skal for nylig have begyndt at an- 
vende Elektromagnetisme for 1 det store at skille 
Blandinger af magnetiske og umagnetiske Sub- 
stanser (Blyværket Friedrichssegen i Rhinegnen). 
Dersom den her omhandlede Forekomst skulde 
vise sig at være betydelig, maatte denne Frem- 
gangsmaade kunne komme til Anvendelse for at 
faa den umagnetiske Apatit og Magnetkisen 
skilte hver for sig. 
Hans Reusch. 
Søvde Z'nkgrube. Zink er et Metal, som 
hos os temmelig sjelden optræder 1 saa stor 
Mængde, at man paa det har kunnet anlægge 
. en regelmæssig Drift. Det maa derfor tiltrække 
sig Opmærksomhed, at man for nogle Aar siden, 
nemlig i 1891, paa Stavangerkanten fandt en be- 
tydelig Zinkforekomst. Den ligger i Dalen in- 
denfor Søvdefjorden, den længste af Buknfjordens 
Arme, og blev først opdaget at en Husmand, 
Gregorius Birkeland. Man kommer til Stedet 
ad en 8!/, km. lang Kjørevei, der fra Bunden af 
nævste Fjord fører op gjennem en meget snæ- 
ver malerisk Dal, som paa Grund af sin mær- 
kelige Skjønhed burde besøges ogsaa af andre, 
end dem, som interesserer sig for Gruber. De 
sidste 6 km. er nylig anlagte for Frtstranspor- 
tens Skyld. Bergarten ved Gruben er en gra- 
nitisk Stenart. Ertsen er brun Zinkblende, der 
forekommer i en steiltstaaende pladeformet Masse, 
der er mellem 50 cm. og 4 m. tyk. I Hori- 
zontalretningen har Ertsmassen vist sig at have 
en Udstrækning af omtrent 80 m. Paa Dybet 
er den forfulgt noget over 60 m. Man har kid- 
til udskibet 1000 Ton Erts. 
Undertegnede har for nylig i ,.Nyt Mag. f. 
Naturvid.* leveret en kortfattet Beskrivelse af 
de geologiske Forhold ved Gruben. Hertil hen- 
vises de, som maatte ønske nøiere Oplysninger 
om denne Forekomst. Man har vistnok Ret til 
at betegne den som en af de for en lønnende 
Bergværksdrift mest lovende, vort Land besidder. 
Hans Reusch. 
Pimpsten fra Krakatoa. M. Cambou, 
en Missionær paa Madagaskar, skriver til Cos- 
mos, at den 25de Februar efter en frygtelig 
Cyklon Madagaskars Kyst nær Tamatave var 
bedækket med Pimpsten og Støv, formodentlig 
fra Krakatoas Udbrud. Lignende Pimpsten var 
fundet 28de Marts 1884 paa Kysten af Reu- 
Derpaa blev den i Midten af Mai obser- 
veret 1 Mosambik Kanalen og 1 Neptember 
ved Tamatave. Den amorfe Masse var blan- 
det med Feldspatkrystaller; Stenene var i Al- 
mindelighed smaa med afslidte runde Hjørner. 
Ifølge Strømningerne 1 det indiske Qcean maa 
de være ført fra Sunda-Strædet 1 sydvestlig Ret- 
ning til 16—17 S. B., derfra har de naaet 
Madagaskar og nærliggende Øer under Paavirk- 
ning af Ækvatorial-Strømmen og Passatvindene. 
Formodningen om, at denne Pimpsten skriver 
sig fra Krakatoa, finder en Støtte deri, at flere 
Skibe har truffet paa store Pimpstenmasser i 
nævnte Farvand. Sagen er af stor Interesse 
for Ethnologer, da den afgiver et nyt Bevis for 
Muligheden af menneskelig Udvandring paa lange 
Distancer, og den giver desuden en vis Støtte 
til Theorien om, at Hovaerne paa Madagaskar 
er af malayisk Oprindelse. 
nion. 
Svenmingdalens Sølvgrube. Denne Grube 
ligger, som det vil være Læserne bekjendt, i 
Nordland, nogle Mil indenfor den lille By Mo- 
sjøen.  Frtsen, som er rig Fahlerts m. m., fo- 
rekommer i temmelig steiltstaaende Gange, i 
hvilke Kvarts er Hovedmineral.  Grubebestyre- 
ren, Kand. T.. Lassen, har 
nes QOptræden inden Gangene 1 den senere Tid 
gjort en vigtig lagttagelse, som vil faa megen 
Betydning ved Driftens Fortsættelse. Han har 
nemlig ved Studiet af sin Grube fundet, at Frt- 
sen holder sig indved en Linje, hvor to Gange 
krydser hverandre. Begge Gange falder i nord- 
lig Retning, men den ene, ,,Hovedgangen*, un- 
der en Vinkel af omtrent 60%, den anden, ,Syd- 
vestgangen*, under en Vinkel af 734. 
Foruden denne Grube, der eies af ,Sven- 
ningdalens Grubebolag*, er der i Nærheden en 
hel Del mindre, hvoriblandt den vigtigste er 
sJakob Knudsens Grube.* Det første Bolags 
Interessenter er imidlertid, som vi hører, gaaet 
træt. Al Forsøgsdrift er standset, og man for- 
søger at sælge Forekomsten. Dette er bekla- 
geligt netop nu, da der er Grund til at haabe, 
at en fortsat Drift, ved hvilken man mdrettede 
sig efter de af Hr. Lassen gjorte Erfaringer, 
vilde kunne give godt Udbytte. 
min. om Ertser- 
