man nærmer sig imod Kysten, rykker Tiderne 
for Skydækkemaksimum og Minimum fremad, 
saaledes at de paa Kysten indtræder, det første 
midtvinters og det sidste først paa Sommeren, 
saaledes som det ogsaa fremgaar af Tab. 15, 
hvis Værdier er beregnede som Middel af de 
3 daglige lagttagelser. 
Januar. 
Februar. 
d uli. 
August 
Oktbr. 
Novbr. 
| | Septbr. 
T 
Bre 46.26.46 
16.4 6.416.3 6.2 6.25. 
5.2|5.515.915.7|5.9|0.116.3|5.4 
Rør. > 0 dk 
Dovre . . 15.75. 
Granhejm .|5.65. 
Kristiania .|6.5 
Sandøsund 
Mandal. 
Skudesnes. 
Bergen. 
Florø . . . 
Kr.sund . .[6.: 
Brønø *. . IM. 
180014 5 0 0 1006 
Lødingen .16.4/5. å 
Tromsø. . .16.86.6 6.3 6.8 6.3 6.56.3 6. 
Alten. . . .16.6|6.116.116.6 7.06. 46.3 
Vardø .16.9|6.6/6.4|7.1/7.3|7.46.9| 
el 
SUR GS 
215.96.416.6 6. 
DD 
ANG gå ma 
== 
er 
j.5 6.816.6 
.2|7.2 
j.416.4 6. 
06.7 
186.416. 
&D 9 
Gun 
2 
T7.0|6.9) 
2IT.4|7.2 
1 
(.3|7 
Skydækket viser sig at være noget større 
paa Kysten end inde i Landet varierer i 
(jennemsnit for hele Aaret mellem halvklart og 
skyet. 
og 
Antal Dage med klart Ver og med overskyet 
Ven *). 
Tab. 16. 
Aarligt Antal Dage med 
Klart. Oversk. | Klart. Oversk. 
Røros . .. 44 124 I Florø: 48 177 
Dovre. 55 111 | KaSun as 132 
Granhejm. 56 101 | Brønø erd 153 
Kristiania. 63 113 KEN Mur AD3 147 
Sandøsund 69 131 Lødingen 72 139 
Mandal... 72 128 |VLromasø so. 59 160 
Skudesnes 41 15:08 Alten: p3 163 
Bergen 68 MG | Vero o.. 170 
Antallet af Klarvejrsdage varierer mellem 
25 og 72, af overskyede Dage mellem 101 og 
177 
(V. De sidste overgaar saaledes 1 Antal langt 
de første. Klare Dage er hyppigere og over- 
skyede sjeldnere inde i Landet end langs Kysten. 
Nedbøren **). 
Paa Grund af den meget store Uregelmæs- 
sighed i Nedbørens Mængde udfordres der me- 
Ka) Som klare Dage regnes de, paa hvilke Summen 
af Skydækket ved 3 Dagsobservationer er 5 eller 
derunder, som over sky ede de, paa hvilke denne 
Sum er 25 eller. derover. 
5) Mængden af Nedbør bestemmes i Millimeter 
som den Højde. i hvilken Regnen eller den smeltede 
Sne vilde bedække Jordens OQverflade, dersom 
den ikke fordunstede eller opsugedes af Jorden. 
.616.316.316.7|5. 
.416.0/6.2|6.9/5. 
.017.117.317.416. 
216. 316. 016.515.71|6. 
182 
get lange lagttagelsesrækker for at give gode 
Normalværdier. Kun Kristianias Vedkom- 
mende yder det astronomiske Observatoriums 
for 
Tagttagelser os en saa lang Række, at Resulta- 
tet kan ansees fuldt tilfredsstillende. De kor- 
tere Rækker er overalt reducerede til de læn- 
gere efter Forholdet mellem de samtidige lagt- 
tagelser. 
Den store Forskjel mellem Nedbørmængden 
paa de forskjellige Steder træder bedst frem i 
Aarssummerne. Se Tabellen (17) over de nor- 
male Maaneds- og Aarssummer paa samtlige 
Nedbørstationer, for hvilke Normaler har kunnet 
beregnes. 
Nedbørens aarlige Periode viser, om 
end i det store taget nogenlunde ens, dog ad- 
skillige Uregelmæssigheder paa de enkelte Sta- 
tioner og Forskjelligheder Stationerne imellem. 
Saadanne Uregelmæssigheder maa, næst lagtta- 
gelsesrækkernes Korthed, tilskrives Indflydelsen 
af stedlige Forhold. For at faa Perioden tyde- 
ligere frem og for at bortskaffe disse nævnte 
Uregelmæssigheder har jeg beregnet Middeltal 
for større Qmraader, for Østlandet, Vestlandet, 
Romsdalen-Trondhjem, Nordland og for Finmar- 
ken. Resultatet er grafisk fremstillet i hosstaa- 
ende Kurver. 
J F M A M J J A S (0) N D J 
PETE NNNEREEE 
NA 
ME 
Den aarlige Periode i de forskjellige Lands- 
dele viser her en næsten overraskende Ensartet- 
hed. Særlig forekommer det mig bemærkelses- 
værdigt, at Perioden er saa lig paa Østlandet 
og Vestlandet. Mindst Nedbør falder over hele 
Landet i April—Mai. Fra denne Tid tager 
den udover Sommeren til i Mængde, til den 
naar sit Maksimum paa Østlandet allerede 
August, paa Kysten noget senere, mest i Oktober, 
