Fald af Nedbør hovedsagelig ledsager det baro- 
metriske Minimum. Ved Siden heraf, og denne 
Omstændighed er det, der bevirker Nedbørfordelin- 
gens Ujevnhed, vurker imidlertid stedlige For- 
hold i høj Grad; særlig tvinges som bekjendt 
Nedbøren ned, naar fugtig Søluft strømmer ind 
imod højere Fjelde og af disse nødes til at stige 
tilvejrs.  Heraf den store Rigdom paa Nedbør 
paa vor Vestkyst, der saa at sige tørrer Luften 
ud og lader den fortsætte sin Vej ind over 
Landet omtrent blottet for Fugtighed, saa Ned- 
børmængden derinde bliver meget liden. Et 
Blik paa Kartet over den aarlige Nedbørmæng- 
des normale Fordeling over Landet viser dette 
Forhold paa en slaaende Maade. 
Aarlig Nedbørhøjde. 
Man lægger her Mærke til, at Vestkysten 
og særlig Vestlandet har en meget rig Nedbør. 
Rigeligst falder den langs Kysten mellem Stat og 
Sognefjorden, hvor den overalt gaar op 1 over 
1750 En Station inden dette Omraade, 
Dommesten i Nordfjord, har hele 1951 mm. 
aarlig Nedbør og staar i denne Henseende først 
i Rækken af de norske Stationer. Qver 1000 
mm. Nedbør falder langs hele Vestlandet mellem 
Aalesund og Lindesnes og ogsaa et godt Stykke 
ind over Landet. Desuden har vi oppe 1 Lofoten 
og ved Ranenfjord Regnstrøg, hvor ogsaa Ned- 
børmængden i Aarets Løb naar op i vel 1000 
mm., og endelig Nord for Kristiania oppe i 
Nordmarken et særskilt Nedbørmaksimum paa 
imdtil 1100 mm., men af meget liden Udstræk- 
ning. I det Indre af Norge er Nedbørmængden 
forholdsvis liden, for det meste under 500 mm. 
I Strøget Dovre—Røros er den 300 —400 mm.; 
i det indre Finmarken gaar den ned i 250 
mm. og utvivlsomt end lavere. Dette Indlands- 
minimum fortsættes indover hele Sverige norden- 
for den 6"de Breddegrad, idet Regnmængden 
først lige ved den botniske Bugt igjen øger lidt. 
I Sydsverige er Nedbørmængden noget større 1 
mm. 
Tilknytning til det norske Østlandsmaksimum. 
En Ejendommelighed ved Nedbøren paa Norges 
Østland er det, at Hovedmassen falder med øst- 
lig, ja nordøstlig Vind, som man skulde antage 
maatte være en ret tør Landvind, hvad den og- 
saa til andre Tider er. AÅarsagerne til den ofte 
saa store Fugtighed med Østenvind tør være 
mange. Først og fremst kommer det jo an paa, 
om den er af eyklonisk eller af anticyklonisk 
Beskaffenhed. Det er en Kjepdsgjerning, at 
den bringer Nedbør, naar de stadige smaa lave 
Lufttryk, der vesterfra over Danmark trænger ind 
i Østersøen, kommer os paa tilstrækkelig nært 
Hold. Tsaafald kan man vistnok medrette karak- 
terisere Østenvinden eller Nordosten paa Øst- 
landet som en ombøjet Sydvest; thi disse lave 
Lufttryk har næsten altid kun en meget ringe 
Udstrækning, saa Vinden t et Nu kan bøje om fra 
SW til S og E og saaledes som Østenvind 
bringe med sig Sydvestens Egenskaber. Naar 
man hertil føjer, at den under sin Qmbøjning 
passerer over de store sydsvenske Søer, og at 
den ingen større Højdedrag har at stryge hen 
over, før den nåar ind 1 Norge, kan man nok 
forklare sig, at den cykloniske Østenvind bringer 
Østlandet Nedbør. I de regnrigeste Kystdistrik- 
ter paa Vestlandet falder der 6—8 Gange saa 
meget Nedbør som paa de regnfattigste Indlands- 
stationer.  Overgangene bliver temmelig bratte. 
Et smukt Eksempel herpaa finder vi i Sognefjor- 
den, det eneste Strøg paa Vestkysten, der er 
saavidt godt besat med Nedbørstationer, at For- 
holdet lader sig belyse. Ved Fjordens Munding 
naar den aarlige Nedbørmængde op 1 omkr. 
1750 mm. Midtvejs inde i Fjorden, ved Flesje 
i Balestrand, er den taget af til 1458 mm.; 
men inderst 1 Fjorden er den 1 Sogndal blot 
788 mm. og end længere inde i Leirdal falder 
blot vel 400 mm. Nedbør. 
Den normale Fordeling af Nedbøren maa- 
nedsvis er ganske lig Aarets. Men de enkelte 
Maaneder af et enkelt Aar kan den jo være noget 
forskjellig. 
Regnmængden i Løbet af et Døgn kan til- 
dels være ret anselig, om end liden sammenlignet 
med 1 andre Strøg af Verden. I Løbet af de 
sidste 10 Aar har der saaledes i Mandal en 
Gang været maalt 95.5 mm. i et Døgn, i Flesje 
92.0, i Ranen 88.3, i Florø 83.2, i Skudesnes 
80.2, i Kristiania 78.5, i Bergen og Ullensvang 
74.0, i Qxø 73.6 og i Aalesund 70.9 mm. Paa 
Røros har i samme Tidsrum aldrig i noget en- 
kelt Døgn været maalt mere end 29.5 og i 
Alten 32.0 mm. De regnrigeste Dage forekommer 
mest i September og Oktober. 
Nedbørsan idsynligheden, 
Nedbørsandsynligheden d. e. Forholdet mellem 
Tidsmomenter med og uden Nedbør, er selvføl- 
gelig størst paa Kysten og mindst i det Indre 
