dere Landjord, den anden opstaar, naar luftens 
Temperatur bliver lavere end Vandets i Havy- 
overfladen, idet under saadanne Qmstændigheder 
Luften ikke formaar at optage 1 sig al den 
Vanddamp, Havfladen frembringer. 
Taagen er hyppigst paa Vestlandet med 
50—80 aarlige Taagedage, saa kommer Kristi- 
ania By med henimod 60. Indlandet østenfjelds 
har 80—50 og Lofoten indtil 30 Dage med 
Taage. 
Kristiania  Nedbørdistrikt. 
Strøget lige Nord for Kristiania, Sørkeda- 
len og Nordmarken har i de sidste Aar været 
forholdsvis godt udrustet med Regnmaalere, et 
Forhold, der væsentlig skyldes privat Foretag- 
somhed.  Knytter man de for disse Stationer 
beregnede Nedbørhøjder til det meteorologiske 
Kristiania Nedbørdistrikt. 
Instituts Stationers Normaler, fremkommer hos- 
staaende Kart over Nedbørens normale Fordeling 
i Kristiania Nedbørdistrikt, det eneste i hele 
Norge, som det er muligt at fremstille noget 
mere i Fnkelthederne. Hvad man herved faar 
frem, er et saa højst interessant Billede, at det 
tør være vel værd en lidt nærmere Omtale 
det saameget mere, som Nedbørforholdene netop 
og 
paa denne Kant af Hovedstaden tør paaregne 
en særlig Interesse paa Grund af deres store 
Betydning saavel for Byens industrielle Virksom- 
hed som for dens Vandforsyning. 
Inden et Omraade, rundt om begrændset 
af Kyistianiafjorden, Tyrifjord, Randsfjord, Hur- 
dalsvand, Mjøsen og Øjeren viser Kartet os et 
vistnok lidet omfangsrigt, men temmelig kraf- 
tigt Nedbørmaksimum, der naar sin største Styrke 
over de store Vande i Nordmarken og Sørkeda- 
len, Katnosa, Hakklovand, Helgeren, Bjørnsjøen, 
Store Flaatevand foruden mange flere. Her 
falder aarlig i Gjennemsnit op til 1100 mm. 
Nedbør. Stationen Bjørnholt har 11038, Lang- 
lia 1063, Sandungen 1020 mm. Udover tager 
Nedbørmængden imidlertid raskt af og til alle 
Kanter, men dog i særlig Grad sydover ned 
mod Kristianiafjorden. Allerede ved Store Flaa- 
tevand regner og sner der i Aarets Løb blot 
116 mm., ved Maridalsoset 642 mm., i Kristia- 
nia By igjen lidt mere, 674 mm. Oppe ved 
Tyrifjorden er Nedbørmængden i Hole ikke mere 
end 487 mm., mod Nordost ved Eidsvold deri- 
mod 811 mm. 
Vi staar her igrunden foran et Stykke kli- 
matologisk Mærkværdighed. Et Nedbørmaksimum 
inde i Landet uden Forbindelse med Havet. 
Man kunde være 1 Tvivl om, hvorvidt man ikke 
her stod ligeoverfor et ogsaa i sine Aarsager 
lokalt Fænomen. Det lader sig imidlertid van- 
skelig forklare, medmindre man skriver det paa 
I Regning af større, almindeligt virkende Kræfter 
i udentra. 
Det forekommer mig rimeligst at antage, 
at denne Nedbørrigdom for en stor Del kommer 
ind fra Havet. Med Søndenvind driver fugtig 
Luft op Kristianiadalen for derpaa over Mari- 
dalen (150 m over Havet) at følge Skjærsjøel- 
vens vistnok noget trange Dalføre, der efter- 
haanden, paa begge Sider begrændset af 
Højdedrag paa 4—500 Meter, hæver sig 
til omtr. 350 Meters Højde oppe ved Bjørn- 
sjøen. Vel passeret denne, tørner saa Luftmas- 
serne imod det Højdedrag der paa Søens Nord- 
side fuldstændig stænger Adgangen nordover, og 
som 1 fibppen Kikud raskt hæver sig til en 
Højde af over 600 over Havet. Her tvin- 
ges den varme Luftstrøm saaledes pludselig til 
at stige opad; den afkjøles og maa med engang 
give Slip paa Hovedmassen af sin Vanddamp, 
der fortættet styrter ned over Bjørnsjøen med 
Omgivelser. Netop her er jo ogsaa Nedbøren 
rigest. Det nævnte Højdedrag kommer saaledes 
