En utaknemmelig Efterverden gjorde lidet for at yde 
Retfærdighed mod Ruslands Columbus, ja selv mo- 
derne, tankeløse og overfladiske Forfattere har ikke 
undseet sig ved at oprippe de gamle Beskyldninger. 
Mænd som Cook og Litke havde vistnok gjort, hvad 
de kunde for at vindicere Bering, men det er først 
Lauridsen's Bog, som stiller den store Søfarer i den 
rette Belysning, og som, baseret paa uomstødelige 
Aktstykker, giver ham, hvad hans er, og paaviser 
hans umaadelige Fortjenester af den geografiske Vi- 
denskab og af Rusland. 
Lauridsen's velkomne Værk er ogsaa 1 andre 
Henseender af stor Interesse. Han paaviser forskjel- 
lige Fejl i de gjængse Opfatninger af Bering's Kur- 
ser og de Steder, han besøgte. Han godtgjør saa- 
ledes, at Bering paa den første Rejse ikke bøjede 
mod Vest efter at have omsejlet Øst Kap, og at han 
altsaa heller ikke vendte om ved den nu saakaldte 
Serdze Kamen. Han identificerer Kajakøen som den 
St. Elias Ø, hvor Bering første Gang saa Amerika, 
saa der ikke længer kan være Skygge af Tvil tilbage 
om dette Punkt. Lauridsen's Bestemmelse af Stran- 
dingspunktets Beliggenhed paa Beringsøen er ogsaa 
1 det væsentlige korrekt, hvad nærværende Anmelder, 
der selv besøgte Stedet, kan bevidne. 
Ikke mindst værdifulde for den, der studerer 
hine fjerne Egnes og Tiders Historie, er de talrige 
Noter og Litteraturanvisninger, som danner et eget 
Appendiks (pp. 183—205) og de Karter, som led- 
sager Bogen. For det almindelige Publikum 
Bogen anbefalelsesværdig som en klar og authentisk 
Fremstilling af den store Kamtsehadalske Ekspedition, 
maaske det største geografiske Foretagende, som Hi- 
Den er saameget velkomnere og 
er 
storien kjender. 
nødvendigere, som Nordenskjöld's Oversigt 1 ,, Vega- 
færden* viser sig at være baade overfladisk og uefter- 
rettelig. 
En simpel Støbejerns Søjle, sort- og hvidmalet, 
staar paa Kirkegaarden i Petropaulski som et Minde 
om Bering, medens hans Ben hviler paa den Ø, som 
bærer hans Navn. Det vil vare længe, før Rusland 
kan komme sig til at rejse et mere fremtrædende 
nationalt Mindesmærke over den Mand, hvis væsent- 
ligste Fejl, om nogen, var hans Humanitet. Men 
Hr. P. Lauridsen har sat sin store Landsmand, Vitus 
Bering, et Minde, varigere og værdigere end Jern og 
Bronce. Ib, 8 
Sophus Tromholt: Under Nordlysets Straa- 
ler. Skildringer fra Lappernes Land. Med 
talrige Illustrationer i Teksten. Kbhvyn. 1885. 
 Gyldendalske Forlag. 
Hefter å 1 Kr. 
Af denne Tromholts Bog, som vi allerede nogle 
Gange har gjort opmærksom paa, foreligger nu 6 
Hefter. Det er sjeldent, at man om noget Værk vil 
finde en saa enstemmig rosende Udtalelse 1 Pressen 
som om foreliggende, og i denne gunstige Dom kan 
nærværende Anm. kun være enig. Med sit Ophold 
i Kautokeino Vinteren 1882—83 som Ramme giver 
Udkommer i omtrent 10 
195 
Forf. os en indgaaende Skildring af Lappernes hele 
Liv og Færden, der i Bjendommelighed ikke staar 
tilbage for selv de fjernest boende Folkeslags, om de 
end, netop kanske fordi vi bor Dør om Dør med 
dem, og de saaledes ikke har Afstandens Interesse, 
er mindre kjendt af os norske end mange af disse. 
Hvor Forf's egne Iagttagelser ikke slaar til, benytter 
han til sine Beskrivelser de bedste Kilder, som han 
paa en dygtig Maade har forstaaet at indarbejde i 
sin egen Fortælling; foruden at være en flink Taet- 
tager er nemlig Hr. Tromholt ogsaa en dygtig Stilist, 
der har den desværre hos os saa sjeldne Evne at 
kunne fremsætte, hvad han har at sige, i en flydende 
Form, der gjør hans Bøger ublandet behagelige at 
læse; ofte hæver hans Sprog sig til digterisk Flugt. 
Forf.'s Hensigt med sit Ophold i Kautokeino var, 
som ,Naturens* Læsere ved, at studere Nordlyset: 
Nordlyset og hvad dermed staar i Forbindelse bli- 
ver derfor gjort til Gjenstand for en udførligere Be- 
handling, og den essay, som han leverer over dette 
gaadefulde, vidunderlig skjønne Fænomen, burde alene 
kunne skaffe Bogen en vid Læsekreds. Her har man 
nemlig samlet paa et Sted i en populær og fremfor 
alt korrekt Form alt, hvad der med Sikkerhed vi- 
des om Nordlyset lige indtil den allernyeste Tid; selv 
Afhandlingen om Nordlyslyden, der nylig har staaet 
i dette Blad, vil man saaledes finde der. Fremstil- 
lingen er illustreret med flere prægtige Nordlysafbild- 
ninger, hvoraf enkelte er taget fra Bravais bekjendte 
Afbild- 
ningerne, hvoraf der findes en Mængde, er forresten 
Værk over Nordlyset i Bossekop 18386—37. 
Bogens lidt svage Punkt; dette er imidlertid ikke 
Forf.'s Skyld, hvad Anm., der har havt Anledning 
til at se hans vakre originale Fotografier, kan be- 
vidne, men OClichéerne er laante fra den engelske 
Udgave, og som Illustratører staar Englænderne ikke 
højt. Fra Kautokeino gjør Forf. flere Udflugter, 
blandt andet til den finske Polarstation i Sodankylæ 
og rundt den norske Kyst til Vadsø; disse vil blive 
beskrevet 1 de følgende Hefter. — Hermed være Bo- 
gen anbefalet paa det bedste. For maa 
den paa Grund af sit Emne have en særlig Interesse: 
Lapperne er jo vore Landsmænd, og Norge er Nord- 
os norske 
lysets Land 1 en særlig Grad. Det er en smuk Jule- 
gave, den danske Forf. giver os, maatte den mod- 
tages af mange! 
Naturhistoriske Forening. Møde den 27de April 
1885. Hr. Amanuensis Getz refererede en Af- 
* handling om Jordskorpens Foldning og Forklarings- 
grundene hertil. — Stud. med. Johan-Olsen foredrog 
om de lavere Planters Nedstamning og Slægtskab. 
Han behandlede udførligere Soppene, angaaende hvilke 
han meddelte de Anskuelser, der næredes af de vig- 
tigste Forskere paa dette Omraade. 
Møde den Ode Mai. — Formanden, Dr. Reusch, 
oplæste en Beretning om et i Nordfjord bemærket 
Jordskjælv. Ligeledes fortalte han om en paa Ny 
Guinea nylig funden mærkelig Guldforekomst i Ki- 
selsinter. — Prof. Blytt foredrog om de højere Plan- 
ters Nedstamning fra Oryptogamerne (de blomsterløse 
Planter). Idet han tog særlig Hensyn til Befrugt- 
ningsdelene, viste han, at om man end blot tager 
