som kun er 4 Minutter, er for liden til, at 
man af Hensyn dertil skulde opgive Fordelen 
ved at hente Normaltiden fra det Sted, hvor 
Klokkeslettet bestemmes ved Observationer, 
og hvorfra det besørges videre til alle Tele- 
grafstationer. I Danmark har man anseet 
denne Fordel stor nok til, at man har valgt 
Kjøbenhavns Tid til Normaltid, uagtet Byen 
ligger i en Udkant af Riget. Tidsforskjellen 
mellem Kjøbenhavn og Jyllands Vestkyst er 
omtrent 18 Minutter. 
Hvad enten man» lader Christiania Tid 
gjelde uforandret for hele Riget, eller man 
formindsker den med 4 Minutter, vil det være 
vanskeligere at gjennemføre Reformen hos os 
end i noget andet europæisk Land med Und- 
tagelse af Rusland. Dette er let at indse, naar 
man erindrer at Vardø og Vadsø ligger længer 
mod Øst end Konstantinopel, medens Vest- 
kysten har omtrent samme Længde som Mar- 
seille; Tidsforskjellen mellem Rigets Yder- 
grændser er 1 Time 44 Minutter. Vistnok 
falder den største Del af denne store Ud- 
strækning i Øst og Vest paa Landets mindst 
folkerige Del, Finmarken, som derfor ogsaa 
vilde faa den overveiende Del af Ulemperne. 
At undtage denne Landsdel fra en for hele 
det øvrige Rige gjeldende Regel vilde vel 
baade være uhensigtsmæssigt og af flere 
Grunde uklogt. Nu er det vistnok saa, at 
Klokkens Uoverensstemmelse med Solen vil 
føles mindre deroppe end i sydligere Egne. 
I Sommermaanederne, naar der er Dag hele 
Døgnet rundt, kan det være ganske ligegyl- 
digt, hvormange Klokken er, 
staar i Meridianen. Det kunde synes, som 
om det samme Ræsonnement maatte gjelde 
ogsaa i Vintermaanederne, naar Solen er 
borte Døgnet rundt; men dette holder ikke 
Stik. Som bekjendt er der i den saakaldte 
Mørketid* intetsteds i vort Land nogen 
ganske mørk Dag, da Skumringen bliver 
desto langvarigere, jo længer man kommer 
mod Nord. Selv ved Nordkap er der paa 
Vintersolhversdagen kun 14 Timers fuldstæn- 
naar Solen 
dig Nat i den Forstand, at ethvert Spor af 
Dagslys er borte, og i nogle Timer omkring 
Middag er Himmelen saa lys, at ingen Stjer- 
ner kan sees. Nu er det en bekjendt Sag, 
at en Del af Skumringen, selv her sydpaa, 
hvor den dog varer meget kortere, i klart 
Veir kan benyttes til Arbeide inde i Husene. 
Erfaring viser, at dette kan gjøres, naar 
Solen ikke er mere end 6 Grader under 
Horizonten. Det er rimeligt, at denne lyseste 
Del af Skumringen for Finmarkens Beboere 
giver en kjærkommen Erstatning for det 
manglende Solskin, og at en betydelig For- 
rykkelse af Klokkeslettene for dem vilde 
være ligesaa uvelkommen som for os i For- 
hold til Solens Op- og Nedgang. Hvorvidt 
den Forrykkelse, som vilde finde Sted, om 
en fælles Tid indførtes for hele Riget, er 
stor nok til at bevirke følelige Ulemper, maa 
nærmest overlades til vedkommende Beboe- 
res egen Afgjørelse. Et Par Exempler vil 
vise, hvorledes Forholdet vilde stille sig paa 
enkelte Steder. 
Paa Vardø maatte alle Uhre stilles 1 
| Time 22 Minutter tilbage for at følge Chri- 
stiania Tid; saa meget maatte altsaa alle 
nu gjeldende Klokkeslet for Solens Culmina- 
tion o. s. v. formindskes. Paa Grund af 
Tidsjevningen stiller Forholdet til Solen sig 
lidt forskjelligt paa de forskjellige Tider af 
Aaret. Den mindste Forrykkelse af Klok- 
keslettene finder Sted i Februar, da Tids- 
jevningen, som paa den Tid naar sit største 
positive Beløb, virker i modsat Retning af 
Længdeforskjellen. Saaledes har man følgende 
Klokkeslet for Vardø den 11te Februar, den 
Dag da den positive Tidsjevning naar sit Maxi- 
mum. Ved ,Skumring* forstaaes i det følgende 
blot den lyseste Del af samme, naar Solen er 
mindre end 6 Grader under Horizonten. 
Febr. 11. Skumr. begynder Kl. 6 T. 22 M. Frm. 
Solens Opgang >, 7,41, 
» Culmination ,, 10 ,, 53, 
,» Nedgang De 8 9 
Skumr. ender Je 
