syren; Enhver kjender dens stærke, vistnok 
for de fleste Mennesker ubehagelige Lugt, 
hvortil kommer, at den er i ikke saa ganske 
ringe Grad giftig, og at den ikke kan anven- 
des til Konservering af Næringsmidler alene 
af den Grund, at den, selv tilsat i yderst ringe 
Mængde, meddeler en ubehagelig Smag. Sali- 
eylsyren derimod er som før nævnt uden Lugt 
og er ikke giftig, Fordele, der berettiger til 
at foretrække den fremfor Karbolsyren i alle 
de Tilfælde, hvor den kan erstatte denne. For 
en Del har den ogsaa allerede fortrængt Kar- 
bolsyren, der dog altid vil komme til at be- 
holde sin Plads i enkelte Anvendelser, saale- 
des navnlig til Desinfection, fordi den hertil 
paa Grund af sin større Flygtighed er langt 
virksommere end Salicylsyren. 
Hvad der bragte Kolbe paa den Tanke, 
at Salicylsyren skulde besidde antiseptiske 
Fgenskaber, var den OQmstændighed, at den 
saa let lader sig erholde af Karbolsyren, lige- 
som den omvendt ved rask Ophedning igjen 
leverer samme. De Forsøg, han anstillede for 
at komme efter dette, faldt saa gunstig ud, 
at han samtidig med, at han offentliggjorde 
dem, opfordrede Andre til at anstille lignende, 
for at Sagen kunde blive Gjenstand for alsidig 
Prøvelse. Det blev snart fra forskjellige Sider 
godtgjort, at Salicylsyren et fortrinligt 
Middel til at bevare Nærings- og Nydelses- 
midler, som Øl, Vin, Kjød, syltede Frugter 
o. s. v. Heller ikke Lægerne lod den uprøvet; 
navnlig blev den rost som et virksomt Middel 
er 
til at rense Saar og forhindre Betændelse i 
dem, saa den endog paa store Sygehuse blev 
indført istedetfor den hidtil i dette Øiemed 
alene anvendte Karbolsyre. Salicylvat og Sa- 
licylbind til Forbinding af Saar er nu bleven 
en gangbar Handelsvare. Om Salicylsyrens 
Virkninger som indvortes Middel var Menin- 
gerne derimod mere delte. Kolbe havde an- 
taget, at den paa Grund af sine antiseptiske 
Egenskaber vilde vise sig virksom til at be- 
kjæmpe saadanne Sygdomme, der antages at 
skrive sig fra Gjærings- eller Forraadnelses- 
organismers Indvirkning paa Blodet; Enkelte 
anbefalede den ogsaa som et ypperligt Middel 
f. Ex. mod Difterit og Diarrhoe, medens Andre 
ikke kunde opvise gunstige Resultater i saa 
Henseende. Dog synes den, især i Form af 
Natronsalt, at være bleven et almindelig an- 
vendt Middel mod Gigtfeber, uden at man imid- 
13 
| 
lertid kan sætte denne rent særegne Virkning 
i Forbindelse med dens antiseptiske Egenska- 
ber, da man med Vished ved, at den kun i 
fri Tilstand, ikke i Form af Salte virker anti- 
septisk. 
Uden nærmere at gaa ind paa dens medi- 
cinske Virkninger skal vi her nærmest holde 
os til dens Evne til at modarbeide de Fiender, 
vi har i de smaa Organismer, der kaster sig 
over vore Næringsmidler og bedærver disse. 
Det vil kanske ikke være wuvelkomment for 
vore Husmødre at se en liden Beretning om 
forskjellige Anvendelser, den har faaet. 
Først og fremst gjælder det ved Brugen 
af den, at den tilsættes i fri Tilstand, da den 
som ovenfor nævnt kun saaledes kommer til 
Virkning; man maa saaledes ikke lade sig for- 
lede til at forøge dens Opløselighed ved f. Ex. 
at tilsætte lidt Soda, thi denne binder kemisk 
Salicylsyren, som derved vilde miste sin Virk- 
ning. Der behøves kun saa ringe Mængder 
af den, at dens Opløselighed i Almindelighed 
strækker fuldkommen til, især naar man ved 
at tilsætte et ringe Overskud sørger for, at 
Opløsningen stadig holder sig mættet. Derhos 
maa man huske paa, at man i Tilfælde, hvor 
Noget skal koges i længere Tid, maa tilsætte 
Salicylsyren ikke før, men efter Kogningen, 
fordi den nemlig med Lethed forflygtiger sig 
med Vanddampene. Endelig bør man kun 
bruge ganske ren, krystalliseret Salicylsyre, 
da den urene har en ubehagelig Bismag og 
heller ikke virker saa kraftig. Paa dens Ren- 
hed kan man gjøre en ganske letvindt Prøve, 
idet man løser lidt op i lidt ren Spiritus og 
lader denne Opløsning fordunste ved alminde- 
lig Temperatur i en liden Skaal. Den gjen- 
blivende Rest maa da ikke være brun, i det 
Høieste lidt gulfarvet. 
I mindre, lukkede Rum kan Salicylsyren 
med Fordel anvendes som Desinfektionsmiddel. 
Vil man f. Ex. befri et Skab for Muggelugt, 
behøver man blot at røge med Salicylsyre, idet 
man bringer nogle faa Grm. paa en hed Ild- 
skuffe. — I Opløsning (2—3 Theskeer paa 
en Liter Vand) kan den bruges til at befri 
Korke og Kar* for ubehagelig Lugt. 
Til Konservering af Kjød har det vist sig 
hensigtsmæssigst at lægge det en Times Tid 
eller to i en mættet vandig Opløsning (3—1 
Theske Salicylsyre paa 1 Liter Vand) og der- 
paa pakke det ned i tæt sluttende Kar. Kjø- 
