hau o. fl. Indholdet i det Hele taget er sær- 
deles righoldigt, og dette i Forbindelse med 
de talrige Billeder og den billige Pris gjør, 
at Bogen fortjener stor Udbredelse. 
Larsson, Karta öfver Sverige-Norge, Dan- 
mark og Fimland. Stokh. 1879. Hj. Linn- 
strøms Förlag. Dette farvetrykte i 1: 3000000 
udførte Skolekart er overordentlig billigt nemlig 
75 Øre. Det er omhyggelig udarbejdet for 
Norges Vedkommende og egner sig godt til 
Skolebrug ogsaa hos os, om det end, hvad 
vort Land angaar, staar tilbage for Adjunkt 
Schigøts og Løitnant Solems udmærkede Arbejde. 
Mindre Meddelelser. 
Meteor. Om Aftenen den 8de Novbr. 
sidstleden dengang 
opholdt sig paa Lillehammer, et Meteor af 
usædvanlig Størrelse eller Glands. Klokken 
var 8 eller manglede maaske 1 å 2 Minutter; 
Himlen var aldeles klar, og Maanen, som den 
paafølgende Formiddag fyldte sit første Kvarter, 
stod høit paa Himlen, saa det var temmelig 
lyst. Maanelyset overstraaledes dog aldeles af 
Meteorets Glands, navnlig under de første 3 
Femtedele af dets Bane. Under den øvrige 
Del af Banen, hvis samlede Længde var om- 
iagttog Insenderen, der 
trent 159, var Lysstyrken vistnok ulige svagere, 
men kunde dog, saavidt skjønnedes, ogsaa da 
fuldt vel maale sig med Maanens. Umiddel- 
bart før det sluknede, blussede det atter op 
omtrent til den oprindelige Lysstyrke og gik 
derpaa pludselig ud, uden at efterlade nogen 
Gnistregn. Derimod efterlod Meteoret paa de 
første 3 Femtedele af sin Bane en ikke gan- 
ske smal og temmelig lysstærk Hale, der lidt 
efter lidt tabte sig, men først efter mere end 
1 Minuts Forløb var ganske forsvunden. Den 
Hastighed, hvormed Meteoret bevægede sig, 
var langt mindre end almindelige Stjerneskuds, 
idet Fænomenets Varighed mindst var et Par 
Sekunder. Lysets Farve var i Begyndelsen 
og i Slukningsøieblikket ren hvid, maaske dog 
med et svagt blaaligt Skjær. Paa den forholds- 
vis svagtlysende Del af Banen, hvor Meteoret, 
som anført, intet synligt Spor efterlod sig, 
faldt Farven mere i det gulrøde, og dette var 
i end høiere Grad Tilfældet med Halen. Paa 
Grund af den lange Tid, hvori denne sidste 
15 
var synlig, kunde Banens Plads paa Himmel- 
hvælvingen bestemmes med en efter Omstæn- 
dighederne temmelig høi Grad af Nøiagtighed, 
og jeg har senere indtegnet samme paa et 
Stjernekart. Forudsat at Fænomenet er iagt- 
taget med nogen OQmhyggelighed ogsaa fra 
andre Egne, vil den heromhandlede Observa- 
tion kunne tjene som Grundlag for en Bereg- 
ning af Meteorets virkelige Bane i Rummet og 
navnlig af dets Afstand fra Jorden. Til den 
Ende vil Enhver, hvem Sagen interesserer, 
gjennem ,Naturens* Redaktion kunne erholde 
nøiagtig Oplysning hos mig om min Observa- 
tion. Paa nærværende Sted skal alene nævnes, 
at Meteoret iagttoges omtrent i Retning af 
Nord-Nordvest, idet Banen, der syntes at være 
fuldkommen retliniet og dannede en stor Vin- 
kel med den vestlige Horizont, laa ganske lidt 
østenfor Stjernen $ i Bootes. L. 
Femdobbett Regnbue. Af de vor Atmos- 
fære tilhørende optiske Fremtoninger er Regn- 
buen vistnok den mest bekjendte. Hyppig viser 
sig to Regnbuer paa en Gang, den ene over den 
I den underste, der kaldes Hoved- 
regnbuen, sees den violette Farve nederst og 
den røde øverst; den øvre, Biregnbuen, har 
Farverne i omvendt Orden. Begge forklares 
anden. 
let som en Virkning af Solstraalernes Bryd- 
ning og Refleksion i Regndraaberne, i Hoved- 
regnbuen en enkelt og i Biregnbuen en dobbet 
Refleksion. Undertiden, men meget sjelden, 
ser man ogsaa under Hovedregnbuen, dog i 
betydelig mindre Afstand fra denne end Bi- 
regnbuen, en eller flere lysende Buer, hvori 
gjerne en Farve, hyppigst rødt eller grønt, er 
den fremherskende. Disse kaldes sekundære 
Regnbuer og har tidligere været Gjenstand 
for flere forskjellige Slags videnskabelige For- 
tolkninger; nu forklares de almindeligvis af 
Fysikerne som saakaldte Interferensfænomener. 
Et sjeldent Tilfælde af denne Art beskri- 
ves af et Par Øjenvidner i Oesterreichische Zeit- 
schrift der Meteorologie, Juliheftet 1880 paa føl- 
gende Maade. 
yPaa en Tur fra Theresienfeld til Felix- 
dorf nød vi Søndag d. 25de April d. A. KI. 
31 Fft. det mærkværdige og, som vi tror, 
sjeldne Syn af en femdobbelt Regnbue. Ter- 
rænet, hvor vi befandt os, er meget fladt, hvor- 
for Buen var synlig i hele sin Udstrækning. Til 
Hovedregnbuen (No. 1) sluttede sig umiddelbart 
