30 
d opdagedes 29de September af Hartwig 
stod da 1 Stjernebilledet 
Kronen og var temmelig lys, saaledes at den 
i de første Dage kunde skimtes med blotte 
Øine. 
rede 3 Uger før Opdagelsen. 
e blev først opdaget den 
af Swift, 
sendtes til Europa; men efter de givne Op- 
lysninger var man ikke i Stand til at finde 
førend en Maaned 
blev opdaget for anden Gang af Dr. Lohse paa 
Lord Lindsays Observatorium Dunecht i Skot- 
land. 
i Strasburg; den 
Den havde passeret sit Perihelium alle- 
12te Oktober 
Amerikaneren og Telegram herom 
den, den næsten senere 
Imidlertid havde man faaet nogle Ob- 
servationer af den i Amerika, og da man bereg- 
nede disse, viste det sig, at dens Bane havde 
saa stor Lighed med Banen for en Komet, 
som havde været seet i 1869, at man maatte 
Da 
1869 var hengaaet 11 Aar, antog man først 
antage dem for identiske. der siden 
dette for Omløbstiden; men ved nærmere Un- 
det at den 
kun er 57/9 Aar, og at Kometen altsaa i 1875 
har 
mærket. 
dersøgelse viste sig, rimeligvis 
passeret sit Perihelium uden at blive be- 
Den 
mærkelige Gruppe af periodiske Kometer 
Omløbstider mellem 3 og S Aar, hvoraf 
tidligere kjendte otte Stykker. 
i 1869 opdaget af en Tydsker Tempel, 
nu er bosat i Italien, og som har havt 
det sjeldne Held at opdage ikke mindre end 
tre af de Kometer med kort Omløbstid. 
Observationerne i 1869 var ikke udstrakt over 
et saa langt Tidsrum, at man alene ved deres 
er derved bleven indordnet i 
den 
med 
man Kometen 
blev 
som 
ni 
Hjelp kunde beregne Banen som en Ellipse. 
/ blev opdaget af Pechiile i Kjøbenhavn 
16de 
foreløbig Beregning 
Perihel 
den December, men havde efter en 
af Opdageren passeret 
allerede den 10de November. 
g opdagedes af Cooper i Sheffield 
2lde December i Stjernebilledet Fiskene. 
H. G. 
den 
Den 
er temmelig lys. 
Wickersheimers Konserveringsvædske. Den 
preussiske Undervisningsminister maa have ind- 
lagt sig stor Fortjeneste af den zoologisk-bo- 
taniske Undervisning, da han (for 5000 Mark) 
indkjøbte Wickersheimers Patent paa en Kon- 
serveringsvædske og offentliggjorde følgende 
Patentbeskrivelse: ,Jeg tilbereder en Vædske, 
hvormed jeg paa forskjellig Maade efter Om- 
stændighederne inprægnerer de Stoffe, jeg vil 
konservere, eller hvori jeg vil opbevare dem. 
Kadavere af Mennesker og Dyr beholder ved 
denne Behandling fuldkommen sin Form, Farve 
og Bøielighed. Efter Aars Forløb kan man 
endnu foretage videnskabelige eller kriminal- 
retslige Sektioner paa dem. VForraadnelse og 
den dermed følgende Lugt bortfalder ganske; 
Muskelkjødet forholder sig i Snittet som et friskt 
Kadaver; de af mindre Dele forfærdigede Præ- 
parater, som Sener, Lunger, Tarme og andre 
bløde Dele bibeholder sin Seighed og Bøielig- 
hed. saa at Hulheder som Lungerne og Tarmene 
Insekter, Krebs, 
Orme o. s. v. holder sig bevægelige, uden at 
endog kan blive opblæste. 
man tager Indvoldene ud. Farverne holder 
sig ogsaa fuldkommen, om man ønsker det, 
saavel hos animalske som vegetabilske Legemer. 
Konserveringsvædsken tilberedes saaledes. I 
3000 Gr. kogende Vand opløses 100 Gr. Alun, 
25 Gr. Kogsalt, 12 Gr. Salpeter, 60 Gr. Pot- 
aske og 20 Gr. Arsenik. Opløsningen afkjøles 
og filtreres. Til 10 Liter af den neutrale, 
farve- og lugtløse Vædske sættes 4 Lit. Gly- 
1 Lit. Metylalkohol. 
maaden ved at konservere Kadavere af Men- 
cerin og Fremgangs- 
nesker, døde Dyr af enhver Art og Vegetabi- 
lier, saavelsom enkelte Dele deraf bestaar i 
Almindelighed deri, at de lægges ned i Væd- 
Men i de en- 
kelte Tilfælde udfører jeg dette paa forskjellig 
Maade efter det Legemes Natur, jeg skal be- 
handle, og efter mit Øiemed. 
sken og indsprøites med den. 
Skal Præparater, 
Dyr o. s. v. senere opbevares i tør Tilstand, 
saa bliver de lagt ned i Vædsken 6—12 Dage 
alt efter deres Størrelse, derpaa tages de op 
og tørres i Luften. Baandene paa Skeletter, 
Muskler, Krebs, Biller o. holder sig 
derefter myge og bøielige, saa at man senere 
kan til enhver Tid udføre de naturlige Bevæ- 
gelser paa dem. 
S. V. 
Hulorganer, saasom Lunger 
og Tarme, maa man først fylde med Konser- 
veringsvædsken, før man lægger dem ned i 
den. Efterat man har taget dem op og heldt 
ud Indholdet, tørres de, og da er det tilraa- 
deligt at blæse f. Eks. Tarmene op. Mindre 
Dyr (Firben, Frø), Vegetabilier o. s. v., som 
man vil skal beholde sin Farve, maa ikke tør- 
res, men opbevaresi Vædsken. Skal Kadavere 
blive liggende i længere Tid, før de skal bru- 
ges til videnskabelige Øiemed, saa er det nok 
at indsprøite dem med Vædsken, og da anven- 
der jeg alt efter Gjenstandens Størrelse 1/» 
