deligere, end at man lige ved Siden af eller 
i kort Afstand fra saadanne Steder, hvor 
det paastaaes, at Skovgrændsen er sunket, 
kan se Strækninger, hvor den er bevaret 1 
sin oprindelige Høide. Herpaa frembyder 
saaledes baade Vaage Statsalmenning og 
Statsalmenningerne 1 Gausdal, Sollien og 
Ringebo Exempler nok. 
Imidlertid bliver det dog altid en Und- 
tagelse, at den af de anførte Aarsager be- 
virkede Synken af Trægrændsen ikke frem- 
deles finder Sted. Og dersom Styrelsen 
(Lovgivningen) skulde foretage Noget for at 
modvirke samme, maatte de dertil udforder- 
lige Forholdsregler bringes i Anvendelse paa 
næsten al den Skov i Landet, der strækker 
sig nærmest op mod Høifjeldet. Dette turde 
dog nok blive nogetnær uoverkommeligt, 
blandt Andet, fordi Hensigten — Skovens 
Bevarelse — paa Grund af dens mishandlede 
Tilstand, saa ofte ikke vilde kunne opnaaes 
uden ved dens næsten fuldstændige Fredning 
for lange Tidsrum, og saaledes ikke uden 
ved at nægte dens Eiere den Benyttelse af | 
samme, hvortil de nu engang have vænnet 
sig, og som staar i den nøieste Forbindelse 
med hele deres økonomiske Stel. Men om 
det ogsaa lader sig gjøre i de enkelte Al- 
menninger, — og selv dette kun høist ufuld- 
stændigt, isærdeleshed paa Grund af Hav- 
ningen, -— saa bliver dog nok for Privatsko- 
venes Vedkommende en almindelig Gjennem- 
førelse af saadan Fredning alene et fromt 
Ønske. 
Og ikke nok med, at Skoven i Fjeld- 
trakterne saaledes udryddes. 
opbrugt til sidste Busk, gaar det paa samme 
Maade ud over Eneren; og naar der heller 
ikke er mere igjen af den, maa Dvergbirken, 
ja endog Vidierne levere det usle Brænde til 
Sæterne, indtil Grunden tilsidst ikke frem- 
viser Andet end Lavarter og nøgent Fjeld 
eller Grus, og Sæteren, hvor ikke Torv findes 
i Nærheden, maa forlades, saaledes som det 
af denne Grund allerede er gaaet med saa 
Naar den er 
37 
mange af dem, uagtet der vel aldrig har 
været opført en Sæter, som ikke fra Begyn- 
delsen af havde Skov i Overflod i sin umid- 
delbare Nærhed. 
Dette, forsaavidt angaar den ovenom- 
handlede Udryddelse af Skoven i vore Fjeld- 
egne. Hertil kommer endelig ogsaa den 
vistnok efter en langt mindre Maalestok fore- 
gaaede, men i og for sig dog ganske betyde- 
lige Afskovning af større og mindre Stræk- 
ninger i vore lavere Skovtrakter, der giver 
sig tilkjende i alle de nøgne Bjergrabber, 
Svabjerg og lyngbevoxede Moer, som ere saa 
hyppige i vore Skovegne, og hvorpaa man 
især kan se storartede Exempler i de Glom- 
menske Skovtrakter, og navnlig paa Finsko- 
ven. Den saaledes stedfundne Afskovning 
er hovedsagelig bevirket ved Brand, baade 
Skovbrand og Braatebrand, hvilken sidste 
isærdeleshed paa Finskoven har forvandlet 
store, forhen rigt skovbevoxede Strækninger 
til nøgent Fjeld, hvor den hvidbrændte Sten 
overalt ligger i Dagen. 
Straalende Materie. 
Amanuensis S. Henrichsen. 
I en tidligere Aargang af Naturen (1877. 
Pag. 28) findes en liden Afhandling af Hr. 
Observator Geelmuyden, i hvilken Læserne 
gjøres bekjendte med nogle Forsøg i luftfor- 
tyndet Rum, som den engelske Fysiker Wil- 
liam Crookes havde anstillet, og som ledede 
ham til Konstruktionen af det interessante 
Apparat ,Radiometret*. I April 1879 ind- 
leverede den samme Fysiker til Royal Insti- 
tution i London en Beretning om en Række 
nye og ikke mindre interessante Forsøg i 
samme Retning, hvoraf der i det følgende 
skal gives en kort Fremstilling. 
Lad os tænke os, at vi har en kraftig 
Elektricitetskilde, f. Ex. en Elektricermaskine, 
som udvikler begge Sorter, positiv og negativ, 
Elektricitet. Fra Maskinen føres Elektrici- 
* 
