de større Dybder, saaledes som disse nu 
kunne drives med de i de senere Tider saa 
betydeligt forbedrede Apparater, at de væsent- 
ligste og interessanteste Bidrag til Fiskefau- 
naen for Fremtiden hos os kunne ventes* 
har saaledes tilfulde bekræftet sig gjennem 
de under Nordhavs-Expeditionens Togter — 
navnlig det sidste — indvundne Resultater 
af Bundskrabninger, foretagne paa indtil 
1800—1400 Favnes Dyb ved dertil indrettet, 
hensigtsmæssig konstrueret Trawlnet. Den 
hele samlede Fangst af Fiske fra større Dyb- 
der beløb sig ialt til 234 Individer, hørende 
under 32 forskjellige Arter, hvoraf, som alle- 
rede nævnt, hele 7 tidligere vare ganske ube- 
kjendte for Videnskaben. For 11 andre Arters 
Vedkommende (Oottunculus microps Coll., 
Centridermichthys uncinatus R., Triglops pin- 
gelii R., Lumpenus medius R., Lumpenus 
maculatus Fr., L. lampetraeformis Wahlb., Ly- 
codes esmarkvi Coll., L. seminudus R., Gadus 
saida Lep., Onos reinhardt Kr. & 0. septem- 
trionalis Coll.) har ligeledes det indsamlede 
Materiale sat Forf. istand til i det forelig- 
gende Værk at meddele fuldstændige og om- 
hyggelige Beskrivelser, der i væsentlig Grad 
fuldstændiggjøre Kjendskabet til disse Arter, 
hvoraf man tidligere kun har besiddet mere 
og mindre mangelfulde Beskrivelser, tildels 
endog ingen saadan (Onos reimhardi).  Ende- 
lig er ogsaa for de resterende 14 Arters 
Vedkommende leveret en hel Del supplerende 
eller berigtigende Bemærkninger til de af 
forskjellige Forfattere tidligere leverede Be- 
skrivelser over disse. Særlig maa fremhæves 
den særdeles grundige og indgaaende kriti- 
ske Behandling af den mærkelige Slægt Ly- 
codes, der alene optager vel en Fjerdepart 
af hele Værket, ligesom Forf. ogsaa allerede 
ved flere tidligere Leiligheder har leveret 
værdifulde Bidrag til Kundskaben om samme. 
- Rummet tillader forøvrigt ikke her nogen 
nærmere Indgaaen i Detaljer, og vi skulle 
derfor sluttelig kun tilføie, at Forf. ved sit 
gediegne Værk, der yder saa vigtige og inter- 
42 
essante Bidrag til Kundskaben om Fiske- 
verdenen i de nordlige Haves Dybder, visse- 
ligen vil erhverve sig fortjent Paaskjønnelse 
og Taknemlighed hos Ichthyologerne baade 
i Nutid og Fremtid. 
Halepadder. 
Den naturhistoriske Benævnelse Padder 
omfatter alle de koldblodige Hvirveldyr med 
nøgen Hud, der (med nogle Undtagelser) for- 
merer sig ved Æg, gjennemgaar en Forvandling 
og som Unger aander med Gjæller, som Voksne 
Til Padderne regnes ikke alene de 
egentlige Padder men ogsaa Halepadderne 
eller Salamanderne. Man kalder dem under- 
tiden , Vandfirfisler* fordi de har nogen Lighed 
med de virkelige Firben, men disse har som 
bekjendt en med Skjæl bedækket Hud. Hos 
os lever to Arter Halepadder; de holder mest 
til i Damme og forlader sjelden Vandet. To 
mellemeuropæiske Arter afbildede paa 
Side 41, saaledes som de sees gjennem et 
med Lunger. 
sees 
Akvariums Glasvæg. 
Halepadderne har den meærkelige Egen- 
skab, at Legemsdele, som berøves dem, vokser 
ud igjen paanyt. Endog et saa sammensat 
Organ som Øiet har man (Bonnet) seet for- 
nyes i Løbet af et Aars Tid. Er et Lem, 
blevet et saadant Dyr berøvet, dannes der paa 
Snitfladen ligesom en Knup, hvoraf et nyt Lem 
udvikles. Forat dette skal finde Sted, maa 
dog Grunddelen af Lemmet være i Behold. Man 
har havt Anledning til atiagttage, at der, naar 
en Halepadde (en Triton) har mistet Hovedet, 
fandt en saa fuldstændig Gjengroning af Saaret 
Sted, at Dyret har kunnet leve i flere Maaneder 
bagefter. Døden er indtruffet formedelst Hun- 
ger og ikke af nogen anden Grund. Hos de 
almindelige Padder har man forresten ogsaa, 
saalænge de er Unger, iagttaget samme For- 
nyelsesevne. Man har udført det Eksperiment 
at lægge Snitfladerne af Halen paa to Padde- 
unger mod hinanden og derved opnaaet at faa 
dem til at vokse sammen. 
Den egentlige Salamander er et i Syd- og 
Mellem-Europa levende Landdyr, den ser ud 
som et Firben med nøgen Hud; den er i Al- 
mindelighed sort med gule Pletter. Paa Siderne 
af Legemet har den en hel Del Porer, hvoraf 
