let forbrændelige Pyroxylin udgjør en væsentlig 
Del af det, og det saaledes i sig indeholder 
Surstof nok til at underholde en omend ufuld- 
stændig Forbrænding. Der berettes fra |Ud- 
landet flere Exempler paa Celluloidets ildsfarlige 
Egenskaber, og man har derfor i den senere 
Tid søgt at fjerne denne Ulempe ved før Be- 
handlingen med Kamfer at udvaske det færdige 
Pyroxylin med en Opløsning af Vandglas og 
derpaa dyppe det i en Opløsning af et fosfor- 
surt eller borsurt Salt. 
Da det er overordentlig let at bearbejde, 
idet det lader sig forme, valse, dreje og polere, 
har man allerede nu forsøgt at anvende det 
til Fabrikationen af en Masse forskjelligartede 
Gjenstande; man behøver blot at nævne Smyk- 
ker, Billardkugler, Kammer, Brilleindfatninger, 
kirurgiske Instrumenter for at antyde til hvilken 
udstrakt Anvendelse, det egner sig. Som Kit- 
material for Smergelpulver anvendes det til 
Fremstilling af kunstige Slibestene, og ifølge 
amerikanske Blade har det faaet Anvendelse 
istedenfor Lintøj til Mansjetter, Kraver etc.; 
de skal være uopslidelige og meget let kunne 
for Smuds med Sæbe og Børste. 
Saavel fra de amerikanske og tyske Fabri- 
ker som navnlig fra den franske Fabrik i Nær- 
heden af St. 
lige Produkter. 
tes gjerne Farvestoffer, og man har paa denne 
Vis fremstillet Produkter, der har en forbau- 
sende Lighed med Elfenben, Skildpadde, Rav, 
ja endog med Mineraler som Malakit og Lasur- 
sten; Efterligningen af Koraller, der neppe kan 
skilles fra ægte, har allerede i et Par Aar gaaet 
i Handelen. I den sidste Tid har man endog 
forsøgt at benytte det til Stereotypplader for 
da man uden videre skal kunne 
renses 
Denis leveres der nu fortrin- 
Samtidig med Kamferen tilsæt- 
Bogtrykkere, 
bøje Aftrykkene af Typerne rundt Trykeylin- 
deren, og en endnu større Betydning vil denne 
nye Anvendelse faa for Illustrationstrykningen, 
Kobberstik 
lignende aftrykket paa en Celluloidplade kan 
naar vedkommende Træsnit, eller 
anbringes paa Hurtigpressens Valser. 
Fremtiden vil vise, hvorvidt de Forhaab- 
ninger, man sætter til dette Produkt, vil gaa i 
Opfyldelse; for Øjeblikket er dets høje Pris og 
dets Letantændelighed de væsentligste Hindrin- 
ger for den Udbredelse, det visselig fortjener. 
44 
Lidt Zoologi fra Amerika. 
Hr. . Konservator Collett har velvilligst 
meddelt Udg. følgende Uddrag af et Brev fra 
en i Amerika bosiddende norsk Læge, Dr. med. 
Johan Hvoslef, Lanesboro, Minnesota. Bre- 
vet er skrevet i December 1880. Det her med- 
delte Uddrag omhandler væsentlig enkelte for 
Amerika og Norge fælles Fuglearter. 
I de Par sidste Uger har GE dasor 
(Fringilla linaria) holdt til her i store Flokke, 
fornemmeligt i Hampekrattet (Cannabis sativa), 
der i største Yppighed voxer langs Jernbanen 
og paa mange Steder i Byens Udkanter. Graa- 
sisiken her ligner paa en Prik vor der hjemme; 
det eneste skulde være, at Farven hos adskil- 
lige Individer synes noget lysere. Af denne 
som af de andre norske Fugle i Omegnen vil 
jeg forsøge lidt efter lidt at præparere Skind 
for at sende dem hjem. Mesteparten af Lap- 
spurvene (Plectrophanes lapponica) ere allerede 
reiste her forbi, da Vinteren iaar kom over 
os usædvanligt tidligt. Vi have nu allerede i 
lang Tid havt +- 15—20" R. og adskilligt Sne. 
For omtrent en Maaned siden traf jeg ude paa 
Prairieagrene talløse Skarer af dem og skjød 
en af dem med mit Bagladningsgevær, som jeg 
i en dertil indrettet Kasse undertiden tager 
med paa mine Reiser. Alpelærken (Alauda 
alpestris) er Standfugl her omkring. Arten hæk- 
ker her i Sommerens glødende Hede, men fin- 
des her ogsaa under Vinterens forfærdeligste 
Kulde (der ikke sjelden bringer Kviksølvet til 
at stivne), Snefog og Storme. Jeg har et Par 
af dem tegnet hængende paa Væggen i mit 
yOffice* og glæder mig altid, naar jeg kommer 
til Barths Fortælling om den, han skjød ved 
Nyborg efterat have vandret over Seida-Fjeldet. 
Snespurven, den ægte Snespurv (PI. mivalis) 
findes om Vinteren over alle det sydlige Mir- 
nesotas Prairier, saaledes ogsaa nogle Mil 
fra Lanesboro, i Millionvis. 
paa mine Reiser ser en Snespurvflok (det er 
kun midtvinters, de findes her), mindes jeg altid 
en Tur, jeg engang tog fra Nystuen op til 
Øiungen og derfra til Grønvandet; alle Bak- 
kerne og Urene, hvor Elven gaar fra det ene 
Vand til det andet, gjenlød 
nes Piben og Lokketoner, og de smukke Fugle 
selv sad eller fløi omkring allevegne. Det var 
omtrent i Midten af Juli Maaned eller henimod 
dens Slutning. 
Naarsomhelst jeg 
af Snespurve- 
