50 
kan imidlertid lære os mere. Slaaes Korset 
ned, efterat Udladningen har varet en Tid, 
saa forandrer den mørke Skygge paa Glasset 
sig pludselig til et lyst Kors paa mørkere | 
Dette | 
Grund; saaledes som Fig. 5 viser. 
ar 
D 
Forkla- 
ringen er følgende: Den Del af Glasset, som 
lysende Kors taber sig efterhaanden. 
i en længere Tid har været udsat for Bestraa- 
lingen, er blevet svækket for Straalernes Virk- | 
ning, og Lysningen er efterhaanden blevet 
svagere, medens det mørke Parti har beholdt 
sin fosforescerende Evne usvækket. Bringes 
nu det skyggende Legeme bort, saa lyser det 
forhen mørke Parti med fuld Kraft og altsaa | 
| 
stærkere end det øvrige. Den straalende 
Materie kan altsaa ikke alene meddele 
Glasset en øieblikkelig Lysevne, men 
frembringe Virkninger derpaa, som 
varer for længere Tid. 
Den straalende 
Materie viser me- 
kaniske Virknin- 
ger. Lader man 
Straalerne falde paa 
smaa letbevægelige 
Gjenstande, saa sæt- 
tes disse i Bevægelse. 
Dette kan vises paa 
forskjellige Maader. 
I et Glaskar er 
anbragt en vertikal 
rat. 
Stav a, som bærer en 
Naalespids; paa den- 
ne hviler en liden 
Fig. 6 fremstiller et | 
dertil anvendt Appa- 
Glashætte med 4 skraatliggende Vinger b b. 
Under disse ligger en ringformig bøiet Metal- 
traad d ce c d, som danner den negative Flek- 
trode; den positive er anbragt i Karrets øvre 
Ende ved e. 
saa træffer Straalerne fra Metalringen Vin- 
Sættes Apparatet i Virksomhed, 
gernes Underside og sætter dem i en meget 
hurtig Dreining. | 
Idet Molekylerne udkastes med Krait 
fra den negative Pol, maa de udøve et tilbage” 
virkende Tryk paa Polen selv, og dette maa 
kunne vises, naar Polen gjøres bevægelig. 
Det dertil benyttede Appa- 
rat er fremstillet i Fig. 7. 
Det ligner et almindeligt 
- Radiometer; men Møllen 
er fæstet til en Hætte af 
Staal istedetfor Glas og 
hviler paa en Staalstitt, 
som gjennem Metaltraaden 
N staar i Forbindelse med 
Elektrieitetskildens 
tive Pol. 
Poltraad er fæstet oventil. 
nega- 
Den positive 
Vingerne er af Aluminium 
og paa den ene Side be- 
lagt med en tynd Plade 
af Glimmer, som ikke le- 
der Elektriciteten. 
derfor kun Metalsiderne, som er elektriske 
Mole- 
kylerne, og paa disse udøver de sit tilbage- 
Under Forsøget er det 
og virksomme; fra disse udstraaler 
virkende Tryk, og da dette virker til samme 
Side paa alle Vingerne, kommer de i en 
meget livlig Rotation modsat Molekylernes 
Bevægelses Retning. 
Det er en bekjendt Sag, at man kan 
sage en Sag varm, at man kan hamre et 
Stykke Metal varmt, at man kan gjøre en 
Pantserplade glødende ved et fortsat Bom- 
bardement med Kanonkugler. Hvad synes da 
rimeligere at tænke sig, end at ogsaa de 
Gjenstande, som udsættes for den straalende 
