53 
tydeligvis ikke mere vise de samme Kgen- 
skaber som ellers. Her kan jeg ikke længere 
betragte Gasen som en ensartet Masse, hvor 
den enkelte Molekyl forsvinder i den uende- 
lige Mængde; her vil tvertimod den enkelte 
Molekyls individuelle Fgenskaber gjøre sig 
stærkt gjældende, og Gasen er følgelig ind- 
traadt i en Tilstand, som i sit inderste Væsen 
er forskjellig fra den almindelige Gastilstand. 
Vi har altsaa for os en 4de Aggregattilstand: 
Lad os nu anvende dette 
Idet den elektriske Udlad- 
ning drives gjennem Røret, bliver de Mole- 
den straalende. 
paa vore Glasrør. 
kyler, som kommer i Berørelse med den ne- 
gative Flektrode selv negativ elektriske og 
Fig. 1 Pag. 88). Gasmassen fosforescerer un- 
der det molekylære Bombardement paa samme 
Maade som Glasset og de øvrige fostoresce- 
rende Substantser, naar de træffes at Molekyl- 
strømmen. Drives endelig Fortyndingen saa- 
vidt, at de negative Molekylers midlere Vei- 
længde bliver større end Glaskarrets Dimen- 
sloner, saa fremkommer de i det foregaaende 
beskrevne Fenomener. 
Dette er Crookes's Theori. Til Slut skal 
jeg endnu anføre et Par Experimenter, som 
anstilledes for at undersøge den straalende 
Materies elektriske Egenskaber. De negative 
Molekyler bør frastøde hverandre, da de har 
samme Sort KFlektricitet. At dette virke- 
frastødes følgelig af 
lig er Tilfældet paa- 
Elektroden. De med- 
vistes ved det 1 Fig. 
deles derved en Ex- 
8 afbildede Apparat. 
trahastighed i en be- 
Her er 2 negative 
Elektroder a og b, 
stemt Retning nemlig 
lodret udad fra Elek- 
og en positive. Tvers 
troden. Men saalæn- 
ge Gasen har almin- 
over Røret er anbragt 
en Skjærm med 2 
delig Tæthed, er Virk- 
ningen paa den sam- 
lede Gasmasse ikke 
mærkbar, da Mole- 
kylernes midlere Vei- 
længde, selv med den- 
Huller d og e, hvor- 
igjennem der kan sen- 
des 2 Strømme af 
straalende  Materie. 
Strømmenes Retning 
kan iagttages paa en 
ne Extrahastighed, er saa forsvindende liden i | fostorescerende Plade, som er stillet langs 
Forhold til Karrets Dimensioner.  Fortyndes 
nu Luften, saa bliver den midlere Veilængde 
større, og ved den i de Geislerske Rør an- 
vendte Fortynding naar de maalbare Dimen- 
sloner. De fra den negative Pol med stor 
Hastighed udstraalende Molekyler driver de 
andre noget tilbage, og der danner sig omkring 
Polen et Rum, som gjennemstrømmes af Mole- 
kylerne væsentlig i en Retning uden Sammen- 
stød; dette er det Geislerske Rørs mørke Rum. 
Paa Grændsen af det mørke Rum sker altsaa 
Sammenstødet mellem de 2 Grupper af Mole- 
kyler, og Virkningen heraf er en Lysning (se 
etter Røret. Benyttes kun en &Elektrode ad 
Gangen, saa faar man en Strøm i Retningen 
df eller ef; men bruger man begge Elektroder 
paa en Gang, saa viger de to Strømme ud fra 
hinanden og antager Retningerne dg og eh, 
hvorved altsaa Frastødningen er bevist. 
Bringer man en Magnet hen til et Geis- 
lersk Rør under Udladningen, saa bøies Lys- 
ningen ud af sin Vei efter bestemte Love, 
men gjentager sin oprindelige Retning, naar 
den har passeret forbi Magneten. Den straa- 
lende Materie afbøies ogsaa men gjentager 
ikke sin oprindelige Retning, som man kan se 
