af Fig. 9, hvor eg betyder den afbøiede Mole- 
kylstrøm. Den straalende Materie er i dette 
Tilfælde fuldkommen at sammenligne med en 
Skare Riflekugler, som er udskudte fra en 
Mitrailleuse og bøies nedad mod Jorden af 
Tyngdekraften. | 
Endelig skal jeg anføre nogle Tal for at 
give Læseren Begreb om Molekylernes umaa- 
delige Lidenhed og umaadelige Antal. Ifølge 
Beregning indeholder 1 Kubikcentimeter al- 
mindelig Luft 1000,000,000,000,000,000,000 
eller Tusinde Trillioner Molekyler. Herpaa 
grunder Crookes følgende Regnestykke. Ft 
af de benyttede Glaskar var omtrent kugle- 
formigt og havde en Diameter af 131/, Centi- 
meter (omtrent 5 Tommer). Fyldt med Lutt 
indeholder det omkring en Kvadrillion Mole- 
kyler. Lad os pumpe det ud til en Million- 
tedel af en Atmosfære og saa gjennembore 
Glasset et Sted med en elektrisk Gnist; det 
frembragte Hul er mikroskopisk trangt. 
Hvor lang Tid vil det vare, inden Luften 
faar strømmet ind gjennem dette Hul? Lad 
os antage, at der gjennem dette fine Hul 
kunde strømme Hundrede Millioner Molekyler 
i Sekundet; det synes en dristig Antagelse. 
Et simpelt Divisionsstykke viser, at da vilde 
Glasset behøve 400 Millioner Aar for at fyldes. 
I Virkeligheden fyldes det i mindre end en 
Time: Saa smaa er Molekylerne. 
Blomsternes Beskyttelsesmidler 
mod ubudne Gjæster. 
Foredrag i ,, Den naturhistoriske Forening i Kristiania. * 
Af N. Wille. 
Det er bekjendt, at en stor Mængde Plan- 
ter trænge Insekters Hjælp for at faa Blomster- 
støvet overført paa Støvveiens År, uden hvilket 
der ikke vil fremkomme Frø; især er det hel- 
digt, naar Blomsterstøvet fra en Blomst overfø- 
res til en andens År, hvorved der altsaa sker en 
Krydsbefrugtning, som viser sin Fordelagtighed 
ved at give flere og bedre Frø, noget som let 
vil finde Sted med Hjælp af Insekterne, som 
flagre fra Blomst til Blomst. Til Gjengjæld for 
den Hjælp, som Insekterne saaledes yde Plan- 
terne, erholde de kontant Betaling i den Hon- 
For at denne 
fordelagtige ,Insektbestøvning* kan finde Sted, 
er Blomsterne indrettede saaledes, at Insektet, 
ning, som afsondres i Blomsten. 
naar det søger Honning, maa komme i Berø- 
ring baade med de Organer, som danne Blom- 
sterstøvet, og med dem, som optage det; og at 
de saaledes tvinges er nødvendigt, da Insekterne 
jo ikke komme for at ,bestøve* Blomsterne, men 
drevne af Fgennytte for at søge Honning, saa 
deres Arbeide til Blomsternes Fordel sker dem 
ganske uafvidende. 
At ikke et hvilketsomhelst Insekt kan ,be- 
støve* en Blomst, vil man let indse; en Humle 
kan saaledes berøre de støvfrembringende og 
støvmodtagende Dele, hvor en liden Flue ikke 
er stor nok til at række op, og omvendt, hvor 
en liden Flue strækker til, kan en Humle være 
for stor.  Blomsterne besidde derfor en Mang- 
foldighed af Former, idet de ere afpassede efter 
forskjellige Insekter; og endnu mere, medens et 
Insekt, som kommer flyvende til Blomsten, kan 
være nødt til at sætte sig et vist bestemt Sted 
og derved formidle Befrugtningen, medens det 
søger Honning, kan et Insekt, som kommer kry- 
bende op ad Stilken og ind i Blomsten, være 
istand til at spise op Honningen uden at kom- 
me i Berøring med Støvdragerne eller Støvveien. 
Disse sidste ere ,ubudne Gjæster* og kun til 
Skade for Blomsterne, da de spise op, Honnin- 
gen for andre Insekter, som komme paa lovlig 
Maade. 
støvet, uden at gjøre nogen Nytte ved Befrugt- 
ningen, og enkelte, som Snegle og Larver, spise 
Nogle Fiender spise op selve Blomster- 
gjerne op hele Blomsten. 
Der er saaledes mange Farer, som kunne 
være alvorlige nok for mange Planters Tilvæ- 
relse, om de ikke vare istand til at beskytte 
sig imod dem, men det kunne de da ogsaa, da 
Naturen har udstyret dem rigeligt med Midler 
dertil. 
som blandt meget andet ogsaa nøie har studeret 
Det er Professor Kerner 1 Innsbriick, 
Blomsternes Beskyttelsesmidler, der ere saa al- 
mindeligt forekommende, at man neppe kan finde 
en Plante, som ikke er i Besiddelse af et eller 
