flere Midler til at gjøre sig ubehagelig for, el- 
ler uangribelig af de ,ubudne Gjæster.* 
Vi ved, at mange Blomster ere forsynede 
med ætheriske Oljer og andre Lugtestoffe, som 
tjene til at lokke ,de budne Gjæster,* altsaa 
Det lig- 
ger da nær at formode, at stærkt lugtende Stoffe 
Insekter, som formidle Befrugtningen. 
kunne være et Beskyttelsesmiddel mod de ubudne 
Gjæster, og det kan da ogsaa være Tilfælde. 
Et bekjendt Exempel er den paa Sumatra vok- 
sende Kjæmpeblomst Raflesia Arnoldi, hvis 
Blomst er indtil 6 Fod i Diameter, og som stin- 
ker meget stærkt af raadent Kjød, en Lugt, der 
lokker til en Mængde af en liden Flueart, som 
formidler Befrugtningen, men ellers er uudhol- 
delig baade for Menneske- og Insektnæser. At 
ogsaa Lugt, der for Menneskene synes behage- 
lig, kan være et Beskyttelsesmiddel, er sikkert; 
mange stærkt ætheriskt lugtende Blomster skyes 
ikke alene af Kvæget, men ogsaa af en stor 
Mængde Insekter, iethvertfald ere de paafal- 
dende lidet besøgte, uden netop af , Bestøvere, * 
som lokkes til af den stærke Lugt. 
At indstille Brugen af Tillokkelsesmidler 
i de Tider, da Angreb af ,ubudne Gjæster* kan 
befrygtes, er ogsaa noget, som forekommer. Vi 
kjende jo saaledes Planter, der kun dufte en vis 
bestemt Tid af Døgnet f. Ex. Natviolen. 
lukke sine Blomster til visse Tider og ere da 
Nogle 
baade vanskelige at se og utilgjængelige; den 
nikkende Smeldeblomst (Silene nutans), som er 
meget almindelig ved Kristiania, indruller om 
Dagen sine Kronblade, saa den kun viser frem 
deres Ydersider, som har et skiddent gulagtigt 
Udseende, den er da ogsaa lugtløs, men om Af- 
tenen ruller den op sine Kronblade, som paa 
Indersiden ere snehvide og dufte stærkt af 
Hyacinther; den befrugtes nemlig af Natin- 
sekter. 
Snegler og Larver ere uhyre graadige, og 
de ere Lækkermunde nok til at sætte Pris paa 
de tyndvæggede bløde Væv i Planternes Blom- 
ster, og de ere heller ikke saa lette at holde 
borte, især Sneglene, som danne sig en Slimbro 
over en Vold af Haar eller klæbrige Stoffe; men 
de have et blødt Legeme og frygte derfor skarpe 
Vaaben. 
uoverstigelig Skranke for deres Angreb, og man 
Torne, Pigge og Børster danne en 
vil da ogsaa finde, at en stor Mængde Planter 
enten helt og holdent eller for en Del ere for- 
synede med saadanne Vaaben, som ogsaa 1 Re- 
gelen vende nedad, netop truende mod en op- 
adkrybende Fiende. En stor Mængde Insekt- 
larver have ogsaa en blød Hud, som er meget 
ømfindtlig mod Berøring, og selv de, som have 
en tyk, ufølsom Hud, have dog sin Achilleshæl, 
da det yderste Kropled pleier at mangle et saa- 
dant beskyttende Hylster, hvorfor de ogsaa helst 
holde sig borte fra alle saarende Ting. 
Men disse Forsvarsmidler ere utilstræk- 
kelige mod saadanne Fiender som Myrer, der 
ere nogle store Slikmunde og sætte søde Sager 
over alt i Verden. De ville derfor mere end 
gjerne faa fat i Blomsternes Honning, medens 
de kun hos meget faa Planter kunne overføre 
Blomsterstøv til Støvveien. Det er derfor vig- 
tigt for Blomsterne at holde dem borte, men 
dette er ikke saa let, da de, som bekjendt, ere 
nogle forslagne Hoveder. Kerner fortæller som 
Exempel herpaa om en Mand, som havde en 
Myretue 1 sin Have og pleiede at strø Sukker 
til dem i Vinduesposten, hvor Myrene afhentede 
det i en regelmæssig Procession; en Dag fandt 
han paa at hænge Sukkeret op 1 et Kar, som 
han ved en Snor fæstede til en af Spærrerne i 
Vinduet. Myrene opdagede snart dette og krøb 
nu opad Vinduet og langs Traaden ned i Kar- 
ret, for saa at gaa samme Vei tilbage. Nogen 
Tid senere opdagede han, at de atter standsede 
paa sin gamle Plads i Vinduesposten, og til sin 
Forbauselse saa han, at et Dusin stærke Karle 
vare placerede oppe i Karret og arbeidede ufor- 
trødent med at kaste Sukkersmulerne over Kan- 
ten ned i Vinduesposten, hvorfra det førtes bort 
paa den gamle Maade. Myrene kunne ogsaa 
være farlige Fiender for Bikubene, men et godt 
Middel er det da at omgive Stolpen, hvorpaa 
Kuben staar, med en Strimmel Faareskind; thi 
blandt dettes tætte, fine Haar vove de sig ikke 
ind. Paa en lignende Maade forsvare ogaa Blom- 
sterne sig mod dem. Mange Planter ere saa- 
ledes forsynede med Haar paa Stilk og Blade, 
ofte have de vistnok ogsaa den Hensigt at be- 
skytte Planten mod for stærke Temperaturveks- 
linger, men at de bruges 1 et Øiemed, hindrer jo 
ikke, at de ogsaa kunne tjene i et andet, tvært- 
om er det saameget bedre, det bliver jo at slaa 
to Fluer med et Smek. 
Endogsaa indi Blomsten forekommer meget 
ofte Haar, som enten træde hindrende iveien 
