for enhver Indtrængen i det Hele taget, saa- 
ledes som hos det almindelige Bukkeblad (Me- 
nyanthes trifoliata) (Fig. 1), hvor Kronbladenes 
Fig. 1. 
Inderflade er tæt besat med lange Haar; eller 
Haarene staa kun som en beskyttende Mur foran 
selve Honninggjemmet som hos Veronica offi- 
cinalis Fig, 2 
de 
Men isaafald holdes jo alle In- 
sekter ude fra Honningen, vil man kanske sige; 
saaledes forholder det sig dog ikke, idet de større 
og stærkere Insekter formaa at skyve Haarene 
tilside og hente sig et lækkert Maaltid, medens 
de smaa, som ikke ere store nok til med Held 
at kunne overføre Blomsterstøv, maa finde sig i 
at staa udenfor. 
Haarene kunne ogsaa optræde under en 
Form, som ikke alene gjør dem vanskelige at 
overskride, men ligefrem livsfarlige, det er, naar 
de omtræde som Kjærtelhaar. Disse, som kunne 
bestaa af en eller flere Geller, er forsynede med 
et klæbrigt Indhold, omsluttet af tynde og skjøre 
Vægge.  Saasnart et Insekt rører ved en saa- 
dan Kjertel, gaar der Hul paa den, og det klæb- 
rige Indhold træder frem, fæster sig ved Insek- 
tet og holder det fast; jo mere dette spræller 
for at komme løs, desto flere Kjertler kommer 
det i Berørelse med og desto fastere holdes det; 
udmattet maa det tilsidst opgive alle Befrielses- 
forsøg og har kun at afvente Dødens sikre Kom- 
me. Kjertelhaarene kunne forekomme over hele 
Planten, men de ere oftest og tættest samlede 
paa Blomsterstilken og Bægerbladene, altsaa nær 
56 
| 
| 
ved Blomsten, som skal beskyttes. OQgsaa uden 
Kjertler kunne Planterne være klæbrige; alle 
kjende vistnok Tjæreblomsten (Lychnis vis- 
caria), som netop har faaet sit Navn af det 
seige, tjæreagtige Stof dens Stilk er forsynet 
med. Hvor farligt det er at forsøge paa at 
krybe op til Blomsterne hos den, kan man for- 
staa deraf, at Kerner paa en eneste Blomster- 
samling fandt 64 smaa dræbte Insekter hæn- 
gende fast. 
Kerner formoder, at Melkesaften blandt an- 
det ogsaa undertiden kan være et Beskyttelses- 
middel. 
et af de nær Blomsterne staaende Blade af Sa- 
Han iagttog ved at sætte en Myre paa 
laten, at det ikke varede længe, før den med 
sine Ben rev Hul paa den skjøre Overhud, og 
der traadte da frem en liden Draabe Melkesaft, 
som hæftede sig fast til Dyrets Ben, for snart 
at stivne til; ved de Bevægelser Myren gjorde 
for at blive kvit den klæbrige Melkesaft, gjorde 
den kun galt værre, da den rev Hul i Overhu- 
den paa endnu flere Steder, hvorfra stadig ny 
Melkesaft strømmede frem. Myren opgav snart 
Kampen og forsøgte at naa Kanten af Bladet, 
at knække Nakken 
styrtede sig hovedkuls til Marken; undertiden 
hvorfra den med Fare for 
naaede Myrene dog ikke saa langt, men bleve 
hængende fast paa Bladet. 
De maaske almindeligste Hindringer, som ska- 
delige Insekter støde paa, naar de ville tilliste sig 
Honning, ere de, som fremkomme, ved at en Del af 
Blomsten har en saadan Form, at Honningen kun 
Dette kan nu 
opnaåaes paa mange Maader. Hos de saakaldte ,, Ma- 
skeblomstrede*, f. Ex. Løvemule (Linaria vul- 
garis) Fig. 3, er den nedre Del af Kronen op- 
kan naaes af de ,budne Gjæster.* 
svulmet (a) og slutter derved til den øvre, saa at 
W.QLSEN 
Fig. 3. 
