kelige Undtagelser, idet der snart findes Strøg 
med høiere Saltgehalt, snart med lavere ure- 
gelmæssig kastet om hverandre, saaledes at 
Saltgehaltens Fordeling i de store Dyb anta- 
ger et temmelig broget Udseende. For at ty- 
deliggjøre Fænomenerne paa en letoverskuelig 
Maade ville vi derfor ty til et Kart, hvori 
de forskjellige Strækningers Saltmængder findes 
De Partier, 
hvor Saltgehalten beløber sig til 3,50 pCt. eller 
indtegnet efter følgende Princip. 
derunder, ere betegnede med ::::, og de Partier, 
hvor den ligger mellem 3,50 og 85,55 pCt., med 
------ , hvorimod en mindre Strækning med Salt- 
gehalt over 3,55 pCt. er aftegnet med ++. 
Et Blik paa det saaledes tegnede Kart vil me- 
get hurtig give Læseren en temmelig fuldstæn- 
dig Oversigt over Saltmængdens Variation i de 
store Dyb, uden at dertil behøves nogen videre 
Beskrivelse. Hermed ville vi afslutte vore Be- 
tragtninger over Havvandets Saltholdighed, for 
at gaa over til Spørgsmaalet om Luftholdig- 
heden. (Fortsættes). 
Reese's Smelteskive. 
Af Ingeniør Dietrichson. 
Visselig er der endnu forbeholdt os mangen 
en Overraskelse paa Opfindelsernes Omraade. 
Hvor langt Videnskaben end synes at være 
fremskreden i de forskjellige Retninger, saa ser 
man dog ofte, at de Lærde studsende bekjende, 
at til Forklaring af denne eller hin Begivenhed 
strækker deres Viden ikke, til Paapegelse af, 
hvilke Kræfter dette eller hint Tilfælde 
har været de raadende, er de ikke naaede langt 
der 1 
nok. 
Saaledes omtales i det engelske Tidsskrift 
s The Engineer* for Sde Oktober 1880 en af 
Metallurg 
eller 
den amerikanske Reese 
Maskine, 
Smelteskive, som siges at kunne skjære eller 
opfundet 
en Sag, om man heller vil, 
smelte en Staalstang tversover uden at 
berøre den. —Efterretningen blev i Begyndel- 
sen, som rimeligt er, naar noget hidtil saa 
uhørt fortælles, modtaget med Forbeholdenhed 
af snavel franske som engelske Tidsskrifter, en 
Forbeholdenhed, som dog nu efter de faktiske 
60 
| fangsretning. 
Oplysninger, . som er fremkomne, har givet Plads 
for Drøftelse af Tingen. 
Det er bekjendt, at en Skive af blødt Jern, 
dreiet med stor Hurtighed og under Dreiningen 
bragt i Berørelse med et Stykke haardt Staal, 
Ja hvad 
for omtrent 40 Aar siden forevistes i 
er i Stand til at gjennemsage Staalet. 
mere er, 
Adelaide Gallery, Loudon, en Papskive af 60 
til 80 Centimeters Størrelse, der, idet den blev 
sat 1 en omdreiende Bevægelse af en Dampma- 
af flere Millimeters 
Man be- 
høvede ikke at trykke Kniven synderlig haardt 
skine, gjorde et Indsnit 
Dybde i Eøgen af en Barberkniv. 
mod Skiven, og dennes Kant blev ikke meget 
Indsnittets Bredde 
var betydelig større end Pladens Tykkelse, hvilket 
slidt, men noget forkullet. 
vel tyder hen paa Smeltning. — Ved Reeses Smelte- 
skive er ikke engang Berøring mellem Skiven 
og 
Staalstangen, som skal kappes, nødvendig. 
I alle disse Tilfælde er det vel rimeligt, at den 
Luft, som Skiven river med sig, spiller en vig- 
tig Rolle. 
Reeses Smelteskive bestaar simpelt hen af 
en rund Skive, paa Tegningen mærket med Å, 
af blødt Staal med 1066 Millimeters Diameter 
og 5 Millimeters Tykkelse, opstillet som et al- 
mindeligt Cirkelsagblad, saaledes at den kan 
meddeles en Omfangshurtighed af 7700 Meter 
i Minuttet. Den kolde Staalstang, skal 
kappes (a), kan være indtil 40 Millimeter tyk 
som 
WALD: DYSEN: 
og maa være saaledes anbragt, at den kan med- 
deles en Hurtighed af 200 Omdreininger pr. 
Minut i en Skivens OQmdreining modsat Om- 
Den maa desuden kunne nærmes 
End- 
at den er 
Skiven, eftersom Indsnittet bliver dybere. 
videre siges det at være nødvendigt, 
rund. — Under disse Betingelser kan Staalstan- 
gen kappes i Løbet af ti Sekunder. Reese be- 
