63 
der muligens kan have dannet sig under selve 
igjen til Kuloxyd. 
Saaledes bliver man ved, indtil Murstenen er 
Processen, kan reduceres 
bleven saa afkjølet, at den ikke længer formaar 
at ophede Vanddampen tilstrækkelig, hvorpaa 
Ventilerne kastes om, Damprøret afstænges og 
man begynder paa nyt. —Processen er altsaa 
ikke, kontinuerlig, og dette er naturligvis en 
stor Mangel, ligesom det uheldigvis er af den 
største Vigtighed, at det pulverformige Brænd- 
material, man anvender, er saa tørt som muligt. 
Man faar aldrig noget for intet, og saa- 
ledes kan man heller. ikke paa denne Maade 
faa mere Varme ud af et Kg. Kul, end ved 
direkte at forbrænde det til Kulsyre, tvertimod 
taber man ogsaa her noget, idet en stor Del 
af den Varme, der udvikles under Processens 
første Del, gaar tabt. 
gassen frembringes en høiere Temperatur, end 
Derimod kan med Vand- 
ved direkte at forbrænde Kullene, og dette er 
jo ofte af størst Vigtighed. 
Hvorvidt denne Methode vil fremkalde no- 
gen Forandring i den Maade, hvorpaa vi op- 
De 
Sagkyndige ere meget uenige, isærdeleshed an- 
varme vore Værelser, er endnu tvivlsomt. 
gaaende den økonomiske Side af Sagen: 
tør at Modstanden 
melig skriver sig fra den Mistænksomhed, hvor- 
dog 
det være muligt, fornem- 
med enhver ny Opfindelse modtages. Saameget 
er ialfald utvivlsomt, at Strongs Methode for 
Tiden er den 
faste Brændmaterialer 
fordelagtigste Maade, hvorpaa 
kan overføres i Gasform, 
og den maa vel derfor snart blive eneraadende 
i alle de Tilfælde, hvor man før anvendte den 
Ved at tilsætte fly- 
dende Kulvandsstoffe, f. Ex. Petroleum, under 
Me- 
thoden er altsaa ogsaa anvendelig ved Lysgas- 
sædvanlige Generatorgas. 
Processens Gang, bliver Gassen lysende. 
fabrikationen, og drives flere Lysgasværk i 
Amerika allerede paa denne Maade. 
I 1879 opdagede den franske Kemiker 
Wirtz et nyt Stof, Papain, der formaaede at 
opløse og fordøje kvælstofholdige Substantser 
paa samme Maade som Mavesaften. Dette Stof 
fandtes i Melkesaften af et tropisk Træ, Carica 
papaya, der hører til Agurkfamiljen (Oucur- 
bitaceæ). Træet synes oprindelig at høre hjemme 
paa Molukkerne; det findes desuden i Indien, 
paa Mascarenherne, paa Antillerne og spredt 
over en stor Del af Sydamerika. Det har en 
3—5” høj Stamme, der er oylindrisk, ugrenet 
og besat med Ar efter affaldne Blade; i Toppen 
ender det med en Dusk af store lysegrønne, 
hjerteformede, haandfligede Blade, der er '/s— 
ts" lange og brede, siddende paa Bladstilke, 
9 
der er *3—1” lange. Træet ligner altsaa me- 
get en Palme. Blomsterne er enkjønnede og 
oftest tvebo, Bægeret lidet, Kronen gul, Sfliget, 
Hanblomsterne med 10 Støvdragere, Hunblom- 
sterne med enkelt Støvvej, Arret siddende. De 
enkelte Blomster er forholdsvis smaa, de sidder 
i Klaser i Bladhjørnerne og har en behagelig 
Lugt. Frugten ligner i Udseende og Smag en 
Melon, og der findes 90—60 Stykker paa et 
Træ. 
Melontræet og mangler aldrig omkring nogen 
Træet er almindelig kjendt under Navnet 
Neger- eller Indianerhytte i det tropiske Syd- 
amerika, hvor det i Regelen plantes sammen 
med Bananen, Kokostræet og andre Frugtvæks- 
ter. Det indeholder i alle sine Dele en skarp 
Melkesaft, der allerede fra gammel Tid har 
været benyttet til at gjøre Kjød af gamle Dyr 
mørt, idet man har viklet det ind 1 Bladene 
og ladet det ligge saaledes indsvøbt i nogle 
Timer, eller ogsaa ved at Dyr er fodret med 
Ja, Bladene er endog saa kaustiske, at 
Blandet 
med Honning og andre Midler bruges Saften 
dem. 
de af Indianerne benyttes som NSæbe. 
mod Orm, men frembringer let, ligesom Frugten 
Udvortes 
Den 
opløser Kjød, Æggehvide og Lim og besidder 
naar den nydes raa, Tarmbetændelse. 
bruges den mod Vorter og Hududslet. 
saaledes Pepsinets eller Mavesaftens Egenskaber. 
Disse Egenskaber hos Saften skyldes, som oven- 
det har lykkedes 
Wirtz at fremstille i ren Tilstand, og som da 
for nævnt, Papainet, som 
udmærker sig ved endnu stærkere fordøjende 
Virkning, ligesom f. Eks. den af Valmuesaften 
Morfin, det af Kinabarken 
Kinin s. v. virker langt kraftigere 
Saf- 
ten faaes ved, at man gjør Indsnit i Stammen 
den 
og 
fremstillede frem- 
stillede 
end Raaemnerne, hvoraf de er fremstillet. 
O. 
eller i Frugterne; rinder da ud 
hvid, 
som en 
svagt bitter sammensnerpende, sur 
