Et illustreret Maanedsskrift for populer Naturvidenskab, udgivet af 
Carl Frafft, cand. philos. 
Mai ISSL. 
| Bie Aarg. 
Om Kulstoffet og dets Forbindelser. 
5 populære, offentlige Foredrag, holdte ved Bergens 
tekniske Skole i April og Mai 1880, af 
cand. polyt. H. O. Jensen. 
I kemisk Henseende kunne alle Legemer 
deles i 2 store Klasser, nemlig Grundstoffer 
og sammensatte Stoffer. 
Det første Spørgsmaal bliver nu: Hvad for- 
staaes ved et Grundstof? Svaret herpaa er: Et 
Grundstof kaldes ethvert Stof, som ikke lader 
sig dele i uensartede Dele, ligesaa lidet som 
det igjen omvendt lader sig sammensætte af saa- 
danne. 
Af slige Grundstoffer kjendes omkring 70; 
deres Antal har været stadig stigende, efter- 
haanden som Videnskaben er skreden fremad. 
Som Exempler paa Grundstoffer kunne foreløbig 
nævnes alle fra det daglige Liv bekjendte Me- 
taller, saasom Jern, Kobber, Bly, Sølv, Guld 
o.s.v. Ethvert af disse Metaller, f. Ex. Kobber, 
kan ganske vist mekanisk fintdeles, men hver 
enkelt Partikel vedbliver at være Kobber. 
Guld er et Grundstof og lader sig altsaa ikke 
sammensætte af andre Grundstoffer; hvad man 
dog ikke altid har været paa det Rene med; 
gjennem hele Middelalderen beskjæftigede man 
sig saaledes ivrigt med at ,gjøre Guld* o: at 
faa fremstillet Guld af andre Metaller. 
Nutidens Kemi lærer os, at dette er en 
umulig Opgave, netop fordi Guld er et Grund- 
stof. 
Hvad der ikke er et Grundstof maa altsaa 
være et sammensat Stof; et saadant kan 
igjen 
eller en kemisk Forbindelse af Grundstoffer. 
enten være en mekanisk Blanding 
Hvori bestaar nu Forskjellen mellem en meka- 
nisk Blanding og en kemisk Forbindelse? 
1. Medens Stofferne mekanisk kunne sam- 
menblandes i alle mulige Forhold, kunne de kun 
indgaa kemiske Forbindelser i visse, ganske be- 
stemte Forhold. 
