67 
af ovenstaaende kan let paavises ved et Forsøg 
(Fig. 1), ved hvilket jeg vil brænde et lille 
Stykke Fosfor anbragt under en Glasklokke, 
hvis Rand staar i et Kar med Vand, (som er 
farvet blaat med lidt Lakmus), saaledes at alt- 
saa Forbrændingen vil komme til at foregaa i 
den Luft, der findes i Klokken, og som er af- 
spærret ved Vandet. Det godt aftørrede Stykke 
Fosfor (dette Stof maa opbevares under Vand) 
lægges i en Porcellænsskaal, som anbringes paa 
et Stykke Kork, der svømmer paa Vandet. Fos- 
foret antændes, f. Ex. med en opvarmet Glas- 
stang, og Klokken sættes hurtigt ned i Vandet. 
Under Fosforets livlige Forbrænding bemægti- 
ger det sig Surstoffet i den afspærrede Luft 
og danner hermed en kemisk Forbindelse, — 
Fosforsyre, — der lidt efter lidt optages af 
Vandet og farver dette rødt — en Virkning, som alle 
i Vand opløselige Syrer have paa blaat Lakmus. 
Efter Forbrændingen ville vi se, at Vandet er 
steget op i Klokken og omtrent indtager "|; af | 
det Volumen, Luften før indtog — de tilbage- 
blevne */; bestaar væsentligst af Kvælstof, der 
slukker et brændende Lys, naar et saadant brin- 
ges ned i Klokken. 
Kvælstoffet er 
brændinger 1 Luften, 
altsaa uvirksomt ved For- 
hvoraf igjen følger, at 
Forbrænding i rent Surstof maa foregaa langt 
En glødende Træpind 
vil bryde i Flamme, naar den bringes i et Glas 
fyldt med Surstof. 
livligere end i Luften. 
Kulstoffet er et Grundstof, der kan danne 
mangfoldige kemiske Forbindelser, (af Kulstoffet 
kjendes flere Forbindelser end af samtlige, øv- 
rige Grundstoffer tilsammen). 
Som Udgangspunkt for disse Foredrag vil 
jeg vælge den Forbindelse af Kulstof og Sur- 
stof, der kan dannes ved Kulstoffets For- 
brænding under rigelig Tilgang af Luft, og 
som kaldes 
Kulsyre. Den er, ligesom Surstof og 
Kvælstof, en farveløs, gjennemsigtig og derfor 
usynlig Gas, der altid i ringe Mængde er til- 
stede i Luften; i 10000 Kubikfod Luft findes 
omtrent 4 Kubikfod Kulsyre. 
Kulsyren kan let paavises og kjendes fra 
andre lignende Gaser derved, at den ledet gjen- 
nem Kalkvand, lædsket Kalk opløst i Vand, 
Y 
dette uklart, idet der dannes en kemisk 
gjør 
. Forbindelse af Kulsyre og Kalk (kulsur Kalk), 
som er uopløselig i Vand. 
Da Kulsyre er Kulstoffets Forbrændings- 
produkt, dannes det ved Forbrænding af alle 
kulstofholdige Legemer, som "Træ, "Torv, Sten- 
kul samt vore almindelige Belysningsmidler f. 
Ex. Jordolie og Stearin, hvilket let kan paa- 
vises ved Kalkvand. 
Ligesaa nødvendig som Luften, paa Grund 
af sit Surstof, er for det brændende Lys, lige- 
saa nødvendig er den for Menneskets og Dyrets 
Livsvirksomhed, thi denne er paa det nøieste 
knyttet til visse i Legemet foregaaende kemiske 
Proresser, der nærmest maa kaldes en langsom For- 
brænding. Ved Aandedrættet optage vi, som 
bekjendt, Luft i vore Lunger, denne Luft af- 
sit Surstof til Blodets Bestanddele 
og forbrænder ganske langsomt disses Kulstof 
under Blodets Kredsløb i Legemet, saaledes at 
giver her 
der dannes Kulsyre, som igjen afgives, udaan- 
des, naar Blodet vender tilbage til Lungerne. 
Den udaandede Luft er derfor over 100 Gange 
Af 
denne Grund bliver Kalkvand snart uklart, naar 
rigere paa Kulsyre, end den indaandede. 
man, f. Ex. gjennem et Glasrør, aander deri. 
Det er paa Grund af den i Legemet fore- 
gaaende langsomme Forbrænding, at vi stadig 
selv producere Varme, og derfor ere i Besid- 
delse af en Egenvarme, som for det sunde, voxne 
Menneskes Vedkommende udgjør knap 830" R. 
Den saaledes i Legemet tilstedeværende Varme 
(Blodvarmen) er aldelses uafhængig af Omgivel- 
sernes Temperatur. Blodet hos Negrene under 
Ækvator er ikke 1/j9* varmere end Blodet hos 
Eskimoen, der lever i det yderste Norden, i 
Grønlands Sne og Is. Det er da klart, at Le- 
gemet i de kolde Klimater maa producere en 
Hvor- 
ledes sker dette? Vistnok hovedsagelig derved, 
større Varmemængde end under Ækvator. 
at de nordlige Folkeslag nyde flere og navnlig 
mere kulstofholdige Næringsmidler end de syd- 
lige. Eskimoen kan saaledes fortære utrolige 
Kvantiteter Spæk, hvoraf omtrent 80 pCt. er 
Kulstof. 
tilstrækkelige Mængde Surstof, som behøves til 
Naturen har tillige sørget for, at den 
Forbrændingen af det store Kvantum Kulstof, 
er tilstede, thi naar Luften er kold, er den og- 
saa tæt, altsaa rigere paa Surstof. 
Kulsyren er en tung Gas, nemlig omtrent 
