78 
mærksomhed. Hvis vi ønsker at finde Autori- 
teter, saa maa vi søge dem blandt den mo- 
derne Tidsalders højtstillede Personer. Kep- 
ler har mange Gange betragtet Maanen sam- 
men med Kejser Rudolf, og gjennem denne 
faar vi en Kejsers Dom. » Det er slaaende,* 
sagde han til Astronomen, ,hvor de Træk, man 
ser i Maanen, minder om Formen af Italien: 
det er Gjenskinnet af dette Land, som vi ser 
paa Maaneskiven ligesom i et Spejl.* 
En Kejsers Autoritet forøger altsaa blot 
vor Forvirring. Hvem skal da kunne sige os, 
hvad man ser paa Maanen, naar de forskjellige 
Folkeslags Vidnesbyrd, naar Vismænds og Fyr- 
sters Autoritet ikke er andet end Fantasier og 
Modsigelser? Jeg svarer: det skal vor egen 
personlige lagttagelse gjøre. Vi skal tage et 
Stykke Papir og en Blyant, og vi skal forsøge, 
ikke at faa det, som vi ser paa Maanen, til at 
passe til Trækkene i et Ansigt, til en Vedhugger 
eller en Kanin, men at tegne det, som viser 
sig der. Eller endnu- bedre vilde det være at 
tage et Fotografi af den og paa dette Fotografi 
at studere alle Enkelthederne. Dette Billede 
vil da være en Kilde til Følgeslutninger og til 
en Poesi ganske anderledes rig og frugtbar end 
Menneskeansigtet eller Kaninen. Vi vil se Virk- 
ningerne af Lys og Skygge; vi vil gjenkjende 
Ujævnhederne i en bjergfuld Jordbund; vi vil 
ikke mere have foran os et Fantasibillede men 
en virkelig Verden. 
Paa samme Tid vil vi have lært, at hver- 
ken Vidnesbyrdenes Antal eller Vidnernes Au- 
toritet har noget at gjøre med Nøjagtigheden 
af Observationerne. Om disse Vidner end trop- 
pede op legionvis, om det var Vismænd, om det 
var «Kejsere, kan de dog ikke veje op mod en 
simpel personlig lagttagelse, ledet og gjennem- 
ført i sand Forskeraand. 
Mindre Meddelelser. 
Kuldens Indflydelse paa Frøenes Spire- 
dygtighed. Man ved fra gammel Tid, at Frø 
i Almindelighed ikke lide nogen Skade af Kul- 
den. Byg og Hvede kunne taale i det mindste 
40" Kulde. Frø, som medførtes under arktiske 
Expeditioner i Nordamerika, have endog udholdt 
endnu stærkere Kulde. Nylig have van Tieg- 
hem og Bonmier fundet, at nogle Arter gjøre 
en Undtagelse, f. Ex. Thermopsis mnepalensis 
og Acer (Løn), især Acer Pseudo-platamnus. De 
fandt hos den sidste Plante, at endel Frugter 
faldt til Jorden, men endel blev siddende igjen 
paa Træet. Under den strenge Vinter frøs alle 
de paa Træet siddende Frugter ihjel, deres 
Embryoner vare slappe og desorganiserede, me- 
dens de paa Marken liggende, som dækkedes af 
Sneen, ikke havde lidt nogen Skade. De sidste 
| 
| 
| 
| 
spirede ganske normalt, men af de første spirede 
ikke et Frø. Direkte Forsøg viste, at Fmbryo- 
ner af Løn frøs ihjel ved omtrent > 204. 
Flere andre ligeledes paa Trær siddende Frø 
fryser ikke fordærvet, f. FE. Mistelteinen ( Viscum 
album), som har grønt Embryo ligesom Acer. 
(Botaniska Notiser. 1881. No. 2.) 
- Mikrofonen og Grubegasen. I Stenkuls- 
gruberne danner der sig, som bekjendt, ofte en 
Mængde af den farlige Grubegas, der, naar den 
opblandes med den atmosfæriske Luft og bliver 
antændt, giver Anledning til Explosjoner, der 
allerede har kostet Tusinder af Grubearbejdere 
Livet. Michel de Rossi er efter talrige Undersø- 
gelser kommen til det Resultat, af en mere end 
almindelig rigelig Udstrømning af Grubegas altid 
giver sig tilkjende ved smaa Jordrystelser og især 
ved en underjordisk Larm, der rigtignok er 
særdeles liden, men som kan høres meget tyde- 
lig ved Hjælp af Mikrofonen. — Han foreslaar 
derfor, at man i Nærheden af Stenkulsgruberne 
skal oprette meteorologiske Stationer, hvor man 
foruden Barometer og ”Thermometer ogsaa er 
forsynet med Mikroseismografer*) og Mikrofoner. 
p Dette sidste Apparat,* siger Rossi, ,vil med 
sine mangeslags pibende og knitrende Lyde an- 
give Forandringer i Ophobningen af den brænd- 
bare Gas 1 Jordens Indre. Disse Angivelser i 
Forbindelse med dem, som Studiet af Barome- 
terstanden giver, vil forskaffe næsten sikre For- 
bud om Farens Størrelse og bidrage til, at 
man vil «kunne afværge den.* - 
smaa Jordrystelser med. 
Litteratur. 
Sofie Møller. Om Planternes Grundfor- 
mer og deres Forvandling. En Lærebog i 
Botanik. 29 Pag. med indskudte rene Blade. 
8 vo. Kristiania 1881. 
Forfatterinden giver i denne lille Bog en kort, 
grej OQversigt over de højerestaaende Planters Form- 
lære og viser, hvorledes de forskjellige Plantedele 
opbygges af de fire Grundformer: Rod, Stengel, Blade 
og Haar. Plantedelene og deres forskjellige Funk- 
tioner i Planternes Liv beskrives derpaa nøjere. Da 
Bogen er uden Afbildninger, er de indskudte Blade 
bestemte til, at Børnene ved Undervisningen selv 
skal tegne de foreviste Plantedele, hvorved større 
Sikkerhed opnaaes, naar Planter skal bestemmes og 
beskrives. Tilsidst gives en kort Oversigt over Hoved- 
afdelingerne i Linnés System og i det naturlige Sy- 
stem. Bogen er i Forhold til sin Størrelse meget 
indholdsrig og fortjener at anbefales som Lærebog. 
Nyt Magazin for Naturvidenskaberne. 
26de Binds lste Hefte. Med 4 Plancher o 
20 Træsnit i Texten. 1880. > 
Zweiter Beitrag zur Ornithologie Madagascar's. 
