80 
er 17, var dengang omtrent 137/, Aar. At det var 
Stær, er han aldeles sikker paa, men nogen nærmere 
Tagttagelse anstillede hverken han eller de andre 
Findere, da de ikke ansaa dette Fund for noget 
usædvanligt. 
Nærmere Oplysning kan jeg ialfald fortiden ikke 
give.  Vistnok kan her ikke presteres, hvad Hr. Stej- 
neger kræver af Nøiagtighed i Meddelelsen, men da 
her dog nok maa siges at foreligge et Faktum, har 
jeg ikke villet undlade at afgive Meddelelse derom.» 
Hvad Vegt denne kan have i Ornithologernes Bevis- 
førelse, derom tør jeg som usagkyndig ikke udtale 
nogen Mening. 
Skonevik d. 6te April 1881. 
Ærb. Peter M. Liliebø. 
Hr. V. 8. Dulong og Petit opstillede i 1819, efter 
at have undersøgt den specifike Varme af en Del 
faste Elementer, den Lov, at Atomvarmen var den 
samme for alle Elementer.  Atomvarmen er som be- 
kjendt Produktet af Atomvægten og den specifike 
Varme. Man finder den altsaa ved at undersøge, 
hvormeget Varme der medgaar for de forskjellige Ele- 
menter til at opvarme Vægtmængder, der forholder 
sig: til hverandre som Atomvægterne, om én Grad. 
Da nu Mængder, som forholder sig til hverandre 
som Atomvægterne, indeholder det samme Antal, 
Atomer, saa skulde af Dulong og Petit's Lov følge, 
at alle Elementers Atomer behøvede samme Varme- 
mængde til samme Temperaturforhøjelse. — Senere 
Undersøgelser har vist, at denne Antagelse blot til- 
nærmelsesvis er rigtig. For de fleste Elementer lig- 
ger rigtignok, naar den spec. Varme mellem 0* og 
1009 lægges til Grund for Beregningen, Åtomvarmen 
mellem 5.9 og 6.9, og man kunde derfor antage, at 
Afvigelserne fra Middeltallet 6.4 skrev sig fra Ob- 
servationsfejl; men benytter man den samme Værdi 
for den spec. Varme for Kulstof, Bor, Silicium og 
nogle andre Elementer, findes Atomvarmen meget 
mindre, hvilken af de forskjellige Modifikationer af 
disse Stoffer man end tager. For Kulstof som Dia- 
mant er den f. Eks. 1.8, som Grafit 2.4. Nu har man 
imidlertid for flere af disse sidste Elementer fundet, 
at den spec. Varme er meget foranderlig med Tem- 
peraturen, idet den vokser stærkt med stigende Tem- 
peratur, og ved særdeles høje Temperaturer bliver 
Atomvarmen tilsidst tilnærmelsesvis lig de øvrige 
Elementers. Nogle tager derfor ogsaa disse Elementer, 
der først ved højere Temp. synes at følge Loven, 
med og udtaler den paa følsende Maade: Atomvar- 
men af de faste Elementer ligger mellem 5.5 og 6.9. 
Den Varmemængde, som vi tilfører et fast Legeme, 
naar Trykket er konstant, udretter nu flere forskjel- 
lige Arbejder. Legemet udvider sig ved Opvarm- 
ningen, men da Udvidelsen er yderst ringe, bliver 
følgelig den Del af Varmen, som medgaar til det 
ydre Arbejde, d. e. til at skubbe ydre Hindringer 
tilside (f. Ex. overvinde Atmosfærens Tryk), forsvin- 
dende liden. Mellem Molekylerne hersker der der- 
imod stærke Kræfter; til at overvinde disse kræves 
én betydelig Varmemængde foruden den, som tje- 
ner til at forøge Molekylernes levende Kraft, hvil- 
ket sidste jo er den egentlige Temperaturforhøjelse, 
og som man kunde kalde den sande spec. Varme. 
Hvis man kjendte denne sidste, saa vilde det maaske 
vise sig, at Produktet af den og Atomvægten var den 
samme for alle Elementer; da nu Dulong og Petit's 
Lov tilnærmelsesvis er rigtig, saa vilde deraf følge, 
at for alle faste Elementer den til samme Temperatur- 
forhøjelse svarende Del af det indre Arbejde, der 
bestaar i at overvinde de mellem og i Molekylerne 
virkende Kræfter, tilnærmelsesvis havde samme Værdi. 
Anderledes er det med Gasarterne; de udvider sig 
temmelig stærkt ved Opvarmning, det ydre Arbejde 
sluger derfor en væsentlig Del af den tilførte Varme- 
mængde; Resten gaar hos de saakalte permanente 
Gaser blot med til at forøge Molekylernes levende 
Kraft 0: hæve Temperaturen; thi hos disse er Mole- 
kylernes indbyrdes Indvirkning yderst ringe, der er 
altsaa ingen Kræfter mellem dem at overvinde, saa- 
ledes at det indre Arbejde blot bestaar i at forhøje 
Temperaturen. 
For at sammenligne Gasernes og de faste Le- 
gemers Åtomvarme, maa man derfor tage de førstes 
spec. Varme ved konstant Volum; da vil der nemlig 
ikke medgaa nogen Varme til noget ydre Arbejde; 
den vil derfor kunne sammenlignes med de faste 
Legemers spec. Varme, hvor vi saa, at det ydre Ar- 
beide var forsvindende lidet. Men medens det indre 
Arbejde hos de faste Legemer baade bestod i at 
overvinde de mellem Molekylerne herskende Kræfter 
og i at forøge Molekylernes levende Kraft, saa be- 
staar det hos Gasarterne blot i at forøge den levende 
Kraft; vi kan derfor ikke vente at finde samme Åtom- 
varme for disse to Klasser af Legemer For de faste 
Elementer er den omtr. 6.4; for de permanente gas- 
formige Elementer Vandstof, Surstof og Kvælstof 
henholdsvis 2.492, 2,49 og 2.42. Noget bestemt enkelt 
Forhold kan man heller ikke vente at finde, da jo 
de faste Flementers spec. Varme varierer temmelig 
meget sig imellem fordi de mellem Molekylerne vir- 
kende Kræfter ikke er lige store; hvis vi kunde 
undersøge de faste Elementers spec. Varme i Gas- 
form, vilde vi formodentlig finde, at Atomvarmen 
for alle Elementer var den samme. 
Opfordring. 
Den naturhistoriske Foremng i Kristiania 
opfordrer Samlere af indenlandske naturhistoriske 
Gjenstande af alle Slags (Dyr, Planter, Mine- 
ralier og Forsteninger) til at meddele Foreningen 
Resultaterne af deres Undersøgelser, ligesom den 
gjerne vil yde sin Assistence ved Bestemmelsen af 
tvivlsomme Arter, indsendte franko under Adresse: 
Den naturhistoriske Forening, Kristiania. 
Bidrag til Tidsskriftet eller Meddelelser om 
mærkelige Naturfænomener modtages med Taknem- 
melighed. Bidragene maa være undertegnede med 
Navn, og er Forfatterne selv ansvarlige for Indholdet. 
Saafremt man ikke ønsker sit Navn nævnt, faar 
man opgive Mærke. Udgiverens Bopæl er Pilestræ- 
det 9. Kristiania. 
Indhold: xKulstoffet og dets Forbindelser. (Med 
Tegn.). Af H. 0. Jensen. — Nogle af den morske 
Nordhavseæpeditions  chemiske Resultater (Slutning fra 
Pag. 60). Af Hercules Tornøe. — Theori om Ind- 
vandringen af Norges Flora under veælende tørre og fug- 
tige Tider. (Med Kart). Af Prof. A. Blytt. — Streng 
Kulde å Norge Vinteren 1880—81. Meddelt af Aksel 
S. Steen. — Hvad forskjellige Folk ser paa Maanen. 
Af J. C. Houzeau. (Oversat). — Mindre Meddelelser. — 
Litteratur. — Brevvocksliag. | 
Dette Tidsskrift kan bestilles ved alle Postanstalter 
i Norge, Sverige og Danmark. Pris: Kr. 1 pr. Kvartal, 
Porto 10 Øre. 
Kristiania. Grøndahl & Søns Bogtrykkeri, 
