82 
i Tilvirkningen af kunstige Mineralvande er i 
Korthed følgende: Kulsyre udvikles paa sæd- 
vanlig Maade af Marmor eller lignende kulsure 
Forbindelser, renses og presses ved Hjælp af 
en Trykpumpe ind i det Vand, som skal mæt- 
tes dermed, og som befinder sig i en stærk Be- 
holder forsynet med et Røreapparat, ved Hjælp 
af hvilket man saa at sige pidsker Kulsyren ind 
1 Vandet, hvortil man forinden har sat de for- 
skjellige faste Stoffer, som ønskes indeholdt deri. 
Naar Vandet er færdig tilberedt, aftappes det 
fra Beholderen i Flasker, paa en saadan Maade, 
at Kulsyren ikke faar undvige. I en saadan 
Flaske 
stærkere Tryk end det almindelige Lufttryk, og 
med Mineralvand vil der nu være et 
tager man Korken af Flasken, formindskes alt- 
saa pludseligt Trykket inde 1 Flasken, hvilket 
har til Følge, at størstedelen af den i Vandet 
indeholdte Kulsyre vil bortgaa under stærk Op- 
brusning. I Maal Vand kan nemlig under hvil- 
ketsomhelst Tryk optage og holde opløst I Maal 
Kulsyre.  Tænke vi os, at man har mættet Van- 
det med Kulsyre under et Tryk, som er 5 
Gange saa stort som Luftens, vil Kulsyren i 
Vandet, i det Øieblik Korken aftages, udvide 
sig saa meget, at I Maal Kulsyre bliver til 5 
Maal, men af disse vil Vandet kun være istand 
til at holde I Maal opløst, Resten, altsaa */;, 
vil bortgaa. 
i Luften, kan 
Den Kulsyre, som findes 
have forskjellig Oprindelse. Den kan hidrøre 
fra Jordens Indre, fra Forraadnelser, Forbræn- 
dinger og Menneskers og Dyrs Aandedræt. 
Det er ikke ubetydelige Kvantiteter Kul- 
syre, som tilføres Luften paa sidstnævnte Maade, 
idet man kan antage, at et voxent Menneske 
gjennemsnitlig i I Døgn udaander omtrent l 
Klør. Kulsyre. I en By af Bergens Størrelse, 
altsaa med omkring 40,000 Indbyggere, vil der 
følgelig i et Døgn blive udaandet ca. 40,000 
Klør. Kulsyre. Da der i 11 Klgr. Kulsyre fin- 
des 3 Klør. Kulstof, vil der i 40,000 Klgr. fin- 
des ca. 11,000 Klgr. Kulstof. 
dere, at Stenkul er rent Kulstof, og sætte vi 
Vægten af 1 Tønde Stenkul til 110 Kløgr., vilde 
efter dette Indbyggerne i en By som Bergen i 
Antage vi vi- 
Løbet af I Døgn tilsammen udaande netop saa 
meget Kulsyre, som kan dannes ved Forbræn- 
dingen af 100 Tdr. Kul. 
Beregning begaaes ved at betragte Stenkul som 
Den Feil, der i denne 
n 
| 
rent Kulstof, naar 
Hensyn tages til, at mange af de nævnte Ind- 
vil for størstedelen hæves, 
byggere ere Børn og derfor ikke paa langt nær 
kunne antages at producere 1 Klør. Kulsyre pr. 
Døgn. | 
Regne vi nu, at hele Jorden er beboet af 
ca. 2000 Millioner Mennesker, hvoraf hvert pro- 
ducerer ca. 1 Kler. Kulsyre i Døgnet, og vi 
hertil lægge den Kulsyre, som udaandes af alle 
Dyr — hvis Antal forøvrigt slet ikke kjendes — 
samt endvidere den Kulsyre, som dannes ved 
Forbrændinger, Forraadnelser ete. — da opstaar 
naturligt det Spørgsmaal: Kunne vi da ikke re- 
sikere, at Kulsyremængden i Luften vil voxe, og 
Surstofmængden, som stadig forbruges, aftage i 
den Grad, at Mennesker og Dyr til Slut maatte 
kvæles? 
Selv aldeles bortseet fra Atmosfærens store 
Udstrækning, vil dette dog aldrig kunne ske, 
Alle 
grønne Plantedele ville nemlig i Dagslyset op- 
og hvad der forhindrer det, er Planterne. 
tage Luftens Kulsyre gjennem Millioner af fine 
Porer, hvoraf man alene paa I Kvadrattomme 
af et grønt Blad har talt 120,000. 
Kulsyre er ligesaa nødvendig for Plantens Exi- 
Hvad An- 
Kulsy- 
idet de 
Luftens 
stents som Surstoftet for Menneskets. 
vendelse gjør da Planterne af Kulsyren? 
ren tjener dem ligefrem som Næring, 
ere istand til at adskille Kulsyren i dens Be- 
standdele, saaledes at de tilbageholde Kulstoffet, 
som udgjør en Hovedbestanddel af alle Plante- 
stoffer, medens de igjen udstøde Surstoffet. Denne 
Vexelvirkning mellem Planter og Dyr paa den 
ene Side og Luftens Bestanddele paa den an- 
den, kan anskueliggjøres paa følgende Maade: 
Dyr 
£ % 
Surstof Kulsyre 
» Planter 
I Mørke optage de grønne Plantedele der- 
imod ligesom Dyret Surstof og udstøde Kul- 
De ikke ,grønne Plantedele, f. Ex. Blom- 
ster og Frugter, optage baade Dag og Nat Sur- 
syre. 
stof og udaande Kulsyre. 
Qgsaa Spørgsmaalet, hvorfor Planterne be- 
høve Lys, kan besvares. Planternes hele Livs- 
virksomhed er nemlig. baseret paa, at de for- 
