maa at adskille Kulsyren 1 dens Bestanddele; 
men til at adskille en kemisk Forbindelse, i 
dette Tilfælde Kulsyre, behøves len vis Kraft 
i Form af Varme eller Lys, og denne Kraft af- 
gives af Sollyset. I Planten bindes altsaa paa 
en Maade Solvarmen for atter at frigjøres, naar 
vi forbrænde Plantens Dele. Hvad enten vi 
brænde Ved, Torv eller Stenkul, har det Kul- 
stof, de indeholde, engang været tilstede som 
Kulsyre i Luften og er blevet udskilt paa Grund 
af Solens Virksomhed: 
vi altsaa sige, at det er Solvarmen, som bevæ- 
1 denne Forstand kunne 
ger vore Dampskibe og Jernbanelokomotiver, at 
det er Solvarmen, vi benytte, naar vi om Vin- 
teren opvarme vore Værelser, og naar vi koge 
vore Fødemidler. 
Foruden Kulsyre trænge Planterne ogsaa 
andre Næringsstoffer, nemlig Vand og visse mi- 
Stoffer, som opløste i Vand tilføres 
Planterne fra Jordbunden, og 1 det Hele 
taget tilbageblive i Form af Aske, naar man 
neralske 
som 
forbrænder Planterne. 
Ved en Række af saa godt som ukjendte ke- 
miske Processer ere Planterne istand til af disse 
faa, simple Stoffer at danne de mangfoldige saa 
høist forskjellige Substantser, som Planteriget 
yder os, snart 1 Form af vigtige Lægemidler 
(Kinin), Giftstoffer (Stryknin, Nicotin) og Far- 
vestoffer, snart som Harpixer, vellugtende æthe- 
riske Olier og Næringsmidler. Af disse sidste 
er der en Klasse, man har kaldet Kulhydra- 
ter (Hydrat — Vandforbindelse), fordi de bestaa 
af Kulstof, Vandstof og Surstof, de to sidste i 
det Forhold, hvori de kunne danne Vand. Sti- 
velse og Sukker ere Exempler paa slige Kulhy- 
drater. En anden vigtig Klasse Næringsstoffer, 
der ligeledes findes i Planterne, kaldes Ægge- 
hvidestoffer, fordi de i meget ligne 
dyriske  Æøggehvide ; indeholde foruden 
Kulstof, Vandstof og Surstof tillige Kvælstof. 
Baade Kulhydrater og Æggehvidestoffer ere in- 
deholdte i vore vegetabilske Fødemidler, for 
hvilke Brødet kan opstilles som Typus. Brødet 
tilvirkes, som bekjendt, af Mel, der i det Væ- 
sentlige bestaar af Stivelse og forskjellige Æg- 
den 
disse 
gehvidestoffer, der kunne sammenfattes under 
Navnet Gluten. Æltes Hvedemel sammen med 
Vand til en Deig og bearbeides denne paa en 
Sigt under jevn Tilstrømning af Vand, vil Glu- 
tenet i Melet blive tilbage paa Sigten som en 
83 
blød, elastisk Masse, medens Stivelsen er op- 
slemmet i det gjennemløbne Vand, og ved Hen- 
stand vil udskille sig af dette som et hvidt Bund- 
fald. Det er Glutenet, 
plastisk, 0: bevirker, at den lader sig forme, og 
at den kan bibeholde den givne Form. Som 
Regel fordres, at Brødet skal være porøst, og 
denne Porøsitet tilveiebringes ved en Gjæring 1 
Brøddeigen, hvilken for Hvedebrødets Vedkom- 
der iværksæt- 
som gjør Brøddeigen 
mende er en alkoholisk Gjæring, 
tes ved til Deigen at sætte lidt almindelig Ø1- 
gjær eller bedre saakaldet Presgjær, som 1 vor 
Tid er bleven en ikke uvæsentlig Handelsartikel, 
hvoraf der aarlig her i Landet indføres anse- 
lige Kvantiteter til Benyttelse i Bagerierne. Den 
under Gjæringen dannede Kulsyre vil nu i Dei- 
gen danne talrige Blærer, hvorved Deigen svul- 
mer op (,hæver sig*), og Brødet efter Bagnin- 
Den samtidig dannede Alko- 
hol antog man tidligere gik bort under Bagnin- 
gen bliver porøst. 
gen, og man har, navnlig ved et stort Militær- 
bageri i Nærheden af London, anstillet talrige 
Forsøg paa at opsamle dette værdifulde Pro- 
dukt; men Forsøget dersteds maatte opgives som 
forgjæves, efter at det havde kostet ialt 20,000 £. 
Efter nyere Undersøgelser indeholder frisk Brød 
imidlertid Alkohol, hvoraf fremgaar, at ialfald 
ikke al Alkohol bortgaar under Bagningen. Man 
har saaledes i London fundet, at 6 Prøver frisk 
Brød gjennemsnitlig indeholdt */j0 pCt. Alkohol 
— en Ålkoholmængde, der vistnok er for liden 
til at have diætetisk Betydning, men som dog 
altid er saa stor, at der altsaa i 40 Kler. frisk 
Brød vil være indeholdt omtrent ligesaa meget 
Alkohol som 1 en Flaske Portvin. 
De Kulstofforbindelser (Kulhydrater, Æg- 
gehvide, Fedt), som Mennesker og Dyr behøve 
til sin Ernæring, tilføres dem udelukkende —. 
direkte eller indirekte — fra Planteriget, og det 
under Livsvirksomheden forbrugte Kulstof ud- 
aandes i Form af Kulsyre, der igjen optages af 
Selve Kulstoffet er altsaa i denne 
Forstand uforgjængeligt, men iklædt vexlende 
Planterne. 
Former gjennemløber det et stort Kredsløb i 
Naturen. 
Da Kulstoffet nu er en aldrig manglende 
Bestanddel af alle Plante- og Dyrstoffer, da det 
er den første Betingelse for enhver Livsudvik- 
ling, kan det siges at være det vigtigste af alle 
Grundstoffer. 
