Forinden jeg gaar videre, skal jeg endnu 
med nogle Ord omtale Kulhydratet Stivelse, 
som er et i Planteriget overordentlig udbredt 
Stof, der findes i næsten alle Plantedele, men 
dog i størst Mængde findes opsamlet paa gan- 
ske bestemte Steder, f. Ex. 1 Frøene. De al- 
mindelige Kornsorter indeholde saaledes alle Sti- 
velse; ligeledes Mais, hvis Stivelse bringes i Han- 
delen under Navn af Maizena. Ris er over- 
ordentlig rig paa Stivelse, idet den nemlig kan 
indeholde indtil ca. 80 pCt. af dette Stof. — 
Visse Planters Knoller indeholde ligeledes en 
Dette er saaledes Til- 
der gjennemsnitlig kunne 
anselig Mængde Stivelse. 
fældet med Poteter, 
antages at indeholde omtrent '/; af sin Vægt 
Stivelse, som kan udvindes ved at udvadske den 
sønderrevne Potetesmasse paa en Sigt med Vand; 
Stivelsen vil da føres med af Vandet gjennem 
Sigten og ved Henstand udfældes som et hvidt 
Pulver. 
Blandt de øvrige Kulhydrater er der et, 
af Hensyn til det Efterfølgende, skal 
dvæle nogle Øieblikke ved, nemlig 
som jeg, 
Cellestof eller Cellulose, der har faaet 
sit Navn af, at det udgjør en Hovedbestanddel 
af Væggene i de mikroskopiske Smaaceller, hvoraf 
Planterne bestaa. Det naturlige OCellestof er 
forurenset af de Stoffer, som udgjør Cellens Ind- 
hold, f. Ex. Harpixer. 
Hovedsagen saadan uren Cellulose, nogenlunde 
Almindeligt Træ er i 
rent finde vi det derimod i Bomuld og Filtrer- 
papir. 
mæssig ren Cellulose af Træ for at benytte det 
I den nyere Tid fremstiller man fabrik- 
i Papirfabrikationen som Surrogat for Klude. 
Forskjellen mellem OCellulose og Træ viser sig 
bedst ved Behandling af disse Stoffer med kold, 
stærk Svovlsyre; denne vil nemlig næsten øie- 
blikkelig forkulle Træ, men derimod ikke Cellu- 
losen. 
Ikke desto mindre lider dog Oellulose en 
mærkelig Omdannelse ved Behandling med Svovl- 
Neddyppes saaledes et Stykke Filtrer- 
papir nogle Sekunder i en kold Blanding af 8 
Vægtdele conc. Svovlsyre + 1 Vægtdel Vand, 
vil det omdannes til saakaldet Pergamentpa- 
syre. 
pir eller vegetabilsk Pergament, som befries for 
vedhængende Syre ved en omhyggelig Vadskning 
i en rigelig Mængde Vand. Det saaledes er- 
holdte Produkt er langt stærkere end alminde- 
ligt Papir; det er vandtæt, saagodtsom lufttæt 
84 
og ligner i det Hele taget mere dyrisk Perga- 
ment og dyriske Blærer end Papir. 
Ved Behandling med stærk Salpetersyre 
(Skedevand) og Svovlsyre omdannes ØCellulosen 
til saakaldet Nitrocellulose, hvorunder hører 
Skydebomuld eller Bomuldskrudt, et kraftigt 
Sprængstof, som erholdes ved en kortvarig Ned- 
dypning af renset Bomuld i n»ævnte Syreblan- 
ding og derefter følgende Udvadskning samt Tør- 
ring. En vis Art Skydebomuld er opløselig i 
en Blanding af Alkohol og Æther (Nafta); 
saadan Opløsning er bekjendt under Navn af 
Kollodium. 
I den nyeste Tid fremstilles fabrikmæssigt 
et Stof, der kaldes Celluloid*), idet man be- 
handler celluloserige Stoffer med en Blanding af 
en 
Salpetersyre og Svovlsyre, udvasker det, under- 
kaster det et stærk Tryk og senere tilsætter en 
Celluloidet er haardt 
som Træ, kan farves og gjøres stærkt glind- 
betydelig Mængde Kamfer. 
sende. Det bliver plastisk ved en Varmegrad 
noget høiere end Vandets Kogepunkt, hvilken 
Egenskab benyttes, naar det skal anvendes til 
Medailloner og andre Nipsgjenstande, hvortil man 
ellers benytter Elfenben, Skildpadde o. desl. — 
Celluloid 
rende. 
antændes let, men er ikke explode- 
(Fortsættes). 
Simple Organismer. 
Af Prof. G. 0. Sars. 
En af vor Tids interessanteste Opdagelser 
paa Biologiens Gebet er utvivlsomt den af de 
saakaldte Monerer. Man benævner saaledes en 
Del smaa, fordetmeste mikroskopiske Væsener, 
der findes dels i Havet dels i ferskt Vand, og 
som i høi Grad udmærker sig ved sin mærk- 
værdig enkle Bygning og den simple Maade, 
hvorpaa som Følge heraf Livsfunktionerne fore- 
gaar. Ved at betragte en saadan Moner skulde 
man 1 Virkeligheden mindst tro, at man havde 
et virkeligt levende Væsen for sig, da vi jo er 
vant til at tænke os Livet som betinget af et 
kompliceret Maskineri af forskjelligartede Orga- 
*) Se herom nærmere ,Naturen* 1881 Pag. 43. 
(Udg. Anm.) 
