høire). Af en enkelt Protamøbe er der saa- 
ledes bleven to. Enhver af disse to kan saa 
igjen, efter at have voxet en Tid lang, dele sig, 
saa at der tilslut fremkommer 4 og saaledes 
videre. 
Hermed er dette simple Væsens hele Livs- 
historie skildret. 
somhelst særegne Redskaber, blot derved, at den 
Bevægelsen sker uden nogen- 
hele Masse ligesom flyder ud i den ene eller an- 
den Retning. Ernæringen foregaar paa en lige- 
saa enkel Maade uden nogen af de mange kom- 
plicerede Indretninger, som hos andre Organis- 
mer tjene: hertil. Paa ethvert Punkt af Over- 
fladen kan der danne sig en midlertidig Aab- 
ning eller Mund, hvorigjennem Næringen opta- 
ges; i enhver Del af Legemets Substans kan 
denne Næring fordøies og assimileres; endelig 
kan de ufordøielige Rester af Næringen igjen 
fjernes paa hviikensomhelst Kant af Legemet. 
Da under de idelig for sig gaaende Formforan- 
dringer, enhver Del af Legemets Substans suk- 
cessivt kan komme 1i direkte Berørelse med det 
omgivende Medium, vil ogsaa den for Livet nød- 
vendige Stofvexel, vi kalder Respiration, kunne 
foregaa uden at nogensomhelst specielt udviklede 
Aandedrætsredskaber behøver at være tilstede. 
Formerelsen sker alene paa den simplest tænke- 
lige Maade, nemlig derved, at Legemet deler 
sig i Almindelighed i 2 nogenlunde ligestore Styk- 
ker, hvoraf ethvert bliver et levende Væsen for 
sig. Denne Deling foregaar i Regelen ganske 
af sig selv, idet ved Legemets tiltagende Væxt 
Sammenholdet af den hele Masse bliver svagere: 
men den kan ogsaa ske paa rent mekanisk Vis 
og saaledes af rent tilfældige Aarsager; ja, om 
man med et fint Instrument parterer en saa- 
dan Protamøbe i saa mange Stykker, man kan, 
vil man finde, at hvert Stykke, selv det mind- 
ste, viser uforandret de samme Livsyttringer som 
den oprindelige Masse. Om nogen virkelig In- 
dividualitet hos disse Monerer, 1 den Betydning 
hvori vi er vant at tage dette Begreb, kan der 
saaledes egentlig ikke være Tale, da enhver, 
selv den mindste Del af den Masse, der sam- 
mensætter deres Legeme, i sig har alle Livsbe- 
tingelser og følgelig kan existere for sig. 
Hos andre Monerer, hvis Legeme forøvrigt 
har en ligesaa simpel Sammensætning som hos 
den 'ovenomtalte Protamøba, er forsaavidt en For- 
skjel at bemærke, som Kropssubstansen ikke fly- 
der ud 1 saadanne brede, fingerformige Lapper 
som hos hin, men i fine radierende og ideligt vex- 
de saakaldte 
Disse Pseudopodier tjener dels 
lende traadformige Forlængelser, 
Pseudopodier. 
til Bevægelse og dels til Næringsoptagelse, idet 
de i sidste Tilfælde smelter sammen og omflyder 
de mikroskopiske Organismer, som tilfældigvis 
En Del 
disse saakaldte Rhizomonerer er afbildet paa 
kommer indenfor deres Qmraade. af 
de hosstaaende Figurer. Fig. I øverst fremstiller 
en næsten vandklar Form fra Middelhavet (Myz- 
2 (3) en anden ved sin 
astrum radians); Fig. 
vakre rødgule Farve udmærket Moner, der af 
Haeckel først blev opdaget ved de canariske Øer 
(Protomyxa aurantiaca); Fig. 3 (2—3) endelig 
2 forskjellige Individer af en 3die mærkelig Form 
saakaldte Vampyrella, først beskreven af 
den russiske Naturforsker Cienkowsky. Et af 
Individerne (2) sees at have bemægtiget sig paa 
den 
sædvanlig Vis en Del temmelig store Diatoméer, 
hvis stavformige Kiselpansere tydeligt skinner 
igjennem og giver hele Legemet en uregelmæs- 
sig aflang Form. Det andet Individ (3) er frem- 
stillet 1 det Øieblik, da det udsuger det bløde 
Celleindhold af en traadformig Alge (Conferva ). 
Denne Opsugning sker paa den Maade, at den 
omhandlede Moner paa et eller andet Sted læg- 
ger sig op mod Conferven, hvorved Cellevæggen 
