paa Berøringspunktet lidt eftet lidt opløses, saa 
at der danner sig en Åabning i samme, hvori- 
gjennem det bløde Indhold saa umiddelbart pas- 
serer over i Monerens Legeme. Det: er netop 
denne eiendommelige Maade at nære sig paa, der 
har givet Foranledningen til Slægstnavnet Vam- 
pyrella, hvilket betyder: en liden Vampyr. 
Foruden den ovenfor hos Protamøba skil- 
drede Formerelsesmaade ved en simpel Deling, 
har man hos flere af disse saakaldte Rhizomo- 
nerer ogsaa observeret en herfra forskjellig For- 
plantning, der paafaldende stemmer overens med, 
hvad man kjender hos flere af de lavere Plan- 
ter. Paa Fig. 2 er denne eiendommelige For- 
merelsesmaade (den saakaldte Sporedannelse) frem- 
stillet hos den ovenfor omtalte Protomyxa au- 
rantiaca. FEfterat denne Moner i nogen Tid 
har bevæget og ernæret sig paa den sædvanlige 
Vis (Fig. 2 (3)), indtræder der en Hviletilstand, 
idet de saakaldte Pseudopodier ganske trækkes 
tilbage, og det nu fuldstændig kugleformige Le- 
geme omgiver sig derpaa med en fastere Skorpe 
eller Kapsel (1). 
Mængde Smaastykker (Sporer) (2), som, naar Kap- 
Indholdet opløses nu ien stor 
selen tilsidst brister, bliver fri og forestiller hvert 
et nyt Individ, der udstrækker sine Pseudopo- 
dier, bevæger sig, ernærer sig og snart voxer 
til den normale Størrelse. 
Længe før de ovenfor omtalte Monerer blev 
opdagede, kjendte man en hel Del smaa, mikro- 
skopiske Væsener, hvoraf nogle 1 sit ydre Ud- 
seende og Levevis paafaldende ligner de ægte 
Monerer, men som dog meget væsentlig skiller 
sig derved, at Kropssubstansen ikke længer som 
hos disse er en helt igjennem ensformig Masse. 
I det indre af Legemet bemærkes nemlig kon- 
stant en (sjeldnere flere) fra den øvrige Masse 
forskjellig klarere og fastere Del, som man ef- 
ter dens Beliggenhed og i Almindelighed kugle- 
Da 
en fuldkommen tilsvarende Del ogsaa forefindes 
dannede Form har kaldt Kjærnen (Nucleus). 
1 enhver af de smaa Flementærdele (Celler), der 
sammensætter høiere Organismers legemer, har 
man benævnt disse Smaavæsener éncellede Orga- 
nismer. En stor Mængde saadanne encellede 
Organismer blev allerede kort efter det sammen- 
satte Mikroskops Opfindelse opdagede, og navn- 
lig har den bekjendte tydske Naturforsker Ehren- 
berg beskrevet talrige herhen hørende Former. 
Man kaldte dem føri Almindelighed underet In- 
fusionsdyr, fordi de optræder 1 store Mæng- 
der i saakaldte kunstige Infusioner, det vil sige, 
naar man blander Vand med organiske Dele (af 
Planter eller Dyr) og lader dette staa nogen Tid 
og forraadne. Enkelte af disse Infusionsdyr er 
tilsyneladende temmelig kompliceret byggede og 
bevæger sig raskt omkring i Vandet ved Hjælp 
af svingende Haar eller Cilier; men det er nu 
med Sikkerhed godtgjort, at de saagodt som alle 
er at betragte som virkelig encellede Organismer 
og følgelig kun er ækvivalent med en enkelt Ele- 
mentærdel af høiere Organismers Legeme. For- 
plantningen sker som hos Monererne dels ved en 
simpel Deling, dels ved Sporedanmelse. Ved 
begge disse Processer spiller dog her Kjærnen 
en meget væsentlig Rolle. 
Et af de 
saakaldte Infusionsdyr og tillige et af de største 
er det saakaldte Soldyr (Actinosphærium Fich- 
hornii), som er fremstillet Fig. 3 (1). 
stort, at det meget godt kan sees med blotte 
mest sammensatte af disse saa- 
Det er saa 
Øine, og forekommer ikke saa ganske sjeldent i 
mindre Ferskvandsansamlinger (Damme og Pyt- 
ter). I Modsætning til de fleste øvrige Infusions- 
dyr mangler det de svingende Fimrehaar, i hvis 
Sted der udgaar til alle Kanter fra det kugle- 
formige Legeme talrige fine, lidet bevægelige 
Fortsatser eller Straaler, der har givet Anled- 
