den samme ”Theori om vexlende tørre og fugtige 
Tider, hvortil en Betragtning af Norges Flora 
ledede. Naar Regnmængden og luftens Fug- 
tighed forandres, maa ogsaa Myrenes Qvertlade 
blive tørrere eller vaadere, og paa denne Vis 
vil der da i Tidernes Løb dannes saadanne vex- 
lende Lag af Torv og Skovrester, som vi finde 
1 vore Myre å 
Der er nemlig flere Forhold, der synes at 
vise, at Torvlagene og Skovlagene ere geologisk 
samtidige 1 de forskjellige Myre. Jeg tror, .man 
kan bevise dette paa flere Maader, først ved at 
betragte Myrenes nuværende Vegetation, dernæst 
ved Hjælp af vor Halvøs Stigning og endelig in- 
denfor snævrere Omraader ved de i Torvlagene 
indesluttede Planteresters Beskaffenhed. 
Dersom Vexlingen af Torv- og Skovlag skrev 
sig fra lokale Grunde, da maatte man ogsaa i 
vaade Myre finde Stubbelag lige saa ofte som i 
de tørre; thi da maatte jo mange Myre nu være 
vaadere end før. Men Stubbelagene mangle, saa 
vidt min Erfaring rækker, i de vaade Myre; de 
findes i de tørre, og i disse optræde de især 
paa de samme Steder, hvor OQverfladen i 
vore Dage er skov- og lyngklædt. Myrene ere 
nu I det store taget tørrere end forhen. Stør- 
ste Delen af de Myre, som jeg har seet i det 
selv 
sydøstlige Norge, ere i alle Fald delvis lyng- og , 
skovklædte*). I disse Egne synes i vore Dage 
Torvdannelse kun at finde Sted i Vand og paa 
Overfladen af tilvoxede, men endnu ikke ud- 
fyldte Kjern. Men Forholdene vare anderledes 
før i Tiden. Thi det ovennævnte Sphagnum- 
Lag, som næsten altid findes under Overfladen, 
viser, at der forud for Nutiden gik en Tid, da 
Myrene vare langt vaadere, og da Torv danne- 
des paa mange Steder, hvor Torvdannelsen un- 
der det nuværende Klima er standset*). Og at 
denne fugtige Tid ligger langt tilbage, derom 
vidne de hyppige Fund af forhistoriske Stenred- 
skaber 1 de yngste Torvlag, kun 1—2 Fod un- 
der OQverfladen. 
Norge er siden Istiden steget i Forhold til 
Havet. —Torvens Dybde voxer 1 disse forhen 
nedsænkte Egne, eftersom man kommer høiere. 
Grunden er utvivlsomt den, at Torvdannelsen 
begyndte, længe før Landet var steget til Nuti- 
dens Niveau. Torvens Væxt har været saa lang- 
1) Ikke fordi Torven har voxet saa høit, at Fugtig- 
heden ikke længere kan naa Qverfladen. Thi de 
lidet dybe Myre i de lavere Egne ere ligesaa 
tørre som de ældre og dybere, og Stubbelagene 
vise desuden, at lignende tørre Tilstande herskede 
til sine Tider, længe før Torven havde naaet sin 
nuværende Mægtighed. 
Professor Steenstrup er ved sine Undersøgel- 
ser af de danske Myre kommen til den samme 
Slutning. Han udtaler, at ,Tørvens Gjenvæxt 
under de nuværende Natur- og Kulturforhold er 
saa ringe, at den i statsøkonomisk Henseende 
kan betragtes som Nul.* 
som, at den maa maales med samme Tidsrum 
som Landets Stigning. 
Denne Stigning var neppe lige stor over- 
alt. Men indenfor snævrere Qmraader synes den 
at have været ensartet. Saaledes har man i det 
sydøstlige Norge paa flere Steder fundet det høi- 
este Mærke efter den gamle Havbedækning i en 
Høide af omtrent 600 Fod over Havet. Naar 
vi fra den nuværende Strand stige op til det 
høieste Havmærke, komme ældre og ældre Torv- 
lag til Bunden af Myrene. De omtalte Torv- 
og Skovlag optræde i den nævnte Del af Lan- 
det i tilsvarende Høider over Havet i de for- 
skjellige Myre. Herved bliver man istand til 
at bestemme, under hvilke Afsnit af Stigningen 
de dannedes. 
I det sydøstlige Norges laveste Hgne indtil 
50 Fod over Havet findes sjelden Myre dybere 
end 2—4 Fod. De indeholde intet Skovlag. 
Deres Torv er samtidig med det yngste af de 
før nævnte + Lag, og dette Lag dannedes saa- 
ledes under den allersidste Del af Stigningen. 
I 30—50 Fods Høide finder man Myre, 
hvis Torv har en Middeldybde af 5 Fod. I Bun- 
den staar fleresteds et Skovlag, det yngste af de 
tre. Det betegner en tør Periode, hvorunder 
Landet steg omtrent 20 Fod. 
Fra 50—150 Fod over Havet voxer Tor- 
vens midlere Dybde fra 5 til 10 Fod. Myrene 
ere byggede af to Torvlag og et mellem dem 
staaende Skovlag, samtidig med det, som i de 
lavere Myre staar i Bunden. Det dybeste af de 
to Torvlag voxede under den Regntid, som ind- 
traf under denne Del af Stigningen!); det til- 
tager i Mægtighed med Høiden over Havet og 
naar sin fulde Tykkelse ved 150 Fods Høide. 
Fra 150 til 350 Fod over Havet finde vi 
Myre, som have en Middeldybde af 10—12 Fod, 
og som indeholde to Torvlag og to Skovlag. Det 
ene af de to Skovlag staar i Bunden, og 1 disse 
Egne voxer Torvens Dybde ikke med Høiden. 
Klimatet var under denne Del af Stigningen 
tørt, og Torv dannedes kun paa de vaadeste Ste- 
der. Paa mange Steder, der senere bleve myr- 
lændte, voxede den Gang*) Skov. Under den 
paafølgende Regntid bleve disse Skove begravede 
i Torv. Heri maa vi søge Aarsagen til, at man 
1) De Skjælbanker, som den Gang dannedes, vise, 
at Havet da var varmere end nu. Og med det 
varme Hav fulgte vel ogsaa et fugtigere Klima 
og mere Regn. 
?) Denne tørre Tid svarer til en Stignimg af 200 
Fod, men den følgende derimod kun til en Stig- 
ning af 20. Da de forskjellige Torvlag pleie at 
have omtrent samme Mægtighed, er det ikke 
urimeligt, at hver af de tørre og fugtige Tider 
varede omtrent lige længe. Men heraf vilde at- 
ter følge, at Stigningen sagtnede, saaledes at 
Landet steg 10 Gange saa langsomt under den 
sidste af de tørre Tider som under den næst- 
sidste. 
