ger itu af Kulden, og deres Aandedræt besvær- 
liggjøres ved al den Is, som sætter sig fast i 
Næseborene; en krampeagtig Vrinsken og Ry- 
sten paa Hovedet er Tegn paa, at de stakkels 
Dyr staar i Fare for at blive kvalt. Selv Rens- 
dyrene, disse de højnordiske Fgnes Indfødte, 
søger Tilflugt i Skoven mod Kulden; paa Tun- 
dra'en samler de sig sammen i smaa Flokke og 
trykker sig tæt op til hverandre for gjennem 
Naboens Uddunstninger at erholde lidt Varme. 
Gamle Træstammer brister paa Grund af Fro- 
sten under bedøvende Brag, og mægtige Klip- 
peblokke løsner og ruller med tordenlignende 
Larm ned i Aførundene. Paa Tundra'en og i 
Klippedalene frembringer Frosten dyb* Revner 
iJJorden, af hvilke der vælder frem Strømme af 
rygende Vand, som 1 næste Øjeblik er forvand- 
let til Is. Paa denne Maade opstaar gletscher- 
agtige Isdannelser, de saakaldte Taryni, der 
94 
paa sine Steder overtrækker Bjergskraaningerne 
med et glat utilgjængeligt Isskal, paa andre 
Steder fylder hele Dalstrækninger med vældige 
Ismasser. 
Mindre Meddelelser. 
A. Blytt. 'Theorien om vexlende kontinentale og 
insulære Klimater anvendt paa Norges Stigning. 
(Christiania Videnskabsselskabs Forhandlinger 
1881 No. 4 Pag. 1—16.) 
I denne Afhandling fremsætter Forfatteren 
nye Støttepunkter for sin Theori om den nor- 
ske Floras Indvandring under vexlende tørre og 
regnfulde Tidsrum, som fra først af begrunde- 
des af Floraens Fordeling over Landet og de 
vexlende Lag af Torv og Skovrester (Stubbelag) 
I Torvmyrene.  Hwis Klimatet siden Istiden 
har undergaaet saadanne Forandringer, maa 
man kunne vente at disse have havt Indflydelse 
paa andre geologiske Dannelser, som ere frem- 
komne siden Istiden: Moræner, Skjælbanker, 
Terrasser og Strandlinjer. Ved at gjennemgaa 
de Tagttagelser, som foreligge fra norske Geo- 
loger, kommer Forf. til følgende Resultater: 
Morænerne ere ordnede i Rækker efter 
hverandre, hvilket maaske turde tyde paa perio- 
diske Forandringer i Nedbøren. 
Skjælbankerne forefindes i de kontinentale 
Egne kun i visse Høider, og da de neppe kunne 
blive bevarede, naar Is dækker Vandet, tyder 
deres Forekomst paa, at Klimatet, da de dan- 
nedes, har været mildere. 
Terrasserne  forefindes i forskjellige Trin 
over hverandre; dette har man antaget skulde 
bevise, at Landets Stigning skede i Ryk. For- 
fatteren mener dog (ligesom Sexe), at disse 
Trin kunne forklares ved en jevn Stigning af 
Landet, men med en vexlende Vandføring i El- 
vene. — Strandlinjerne forekomme ogsaa i for- 
skjellige Høider over hverandre. Forfatteren 
antager, at Strandlinjerne bleve dannede ved 
Frysning af Søvandet i Fjeldsprækkerne under 
Ebbe og Flod. —Bliver Klimatet saa mildt, at 
Vandet sjelden fryser, vil Frostens sprængende 
Virkninger svækkes, og Forvitringen bliver sva- 
gere, saa at Udhulingen af Fjeldet standses. 
At de forekomme over hverandre tyder altsaa 
paa, at der har været afvexlende koldere og 
mildere Perioder. 
De nævnte geologiske Dannelser synes saa- 
ledes at støtte Theorien om afvexlende tørre og 
fugtige Perioder siden Istiden. 
Wee. 
Nordlys i Vinteren 1880—1881. —For- 
uden at den forløbne Vinter har udmærket sig 
i Hensyn paa den strenge Kulde og det sær- 
deles jevne Snefald, maa den ogsaa have ind- 
taget en meget fremragende Plads blandt nord- 
lysrige Vintre. Herom kan man allerede nu 
danne sig en begrundet Formodning, uagtet 
vistnok ikke Resultatet af Iagttagelserne fra de 
forskjellige Egne endnu foreligger samlet. Paa 
Undertegnedes Station, Trondhjem, begyndte 
saaledes lagttagelserne at vise et øgunstigt Re- 
sultat, saasnart det svindende Dagslys tillod at 
anstille dem med nogenlunde Nøiagtighed, og 
vedblev dermed med temmelig stor Hyppighed, 
lige indtil det voksende Dagslys atter igjen 
gjorde dem umulig. lagttagelserne toge nemlig 
sin Begyndelse her allerede den Slte August 
1880, hvorefter de, fortsattes uafbrudt til og 
med den 50de April 1881. De omfatte saale- 
des 243 Aftener, hvoraf 69 med Nordlys, 22 
nordlysfri, samt Resten, 152 Aftener, mere og 
mindre overskyet. Den daglige Observationstid 
er afsluttet i 11—12 Tiden. — Denne Vin- 
ters baade i Farverigdom og Lysstyrke mest 
fremtrædende Nordlys indtraf for Trondhjems 
Vedkommende den 9de November, og det Nord- 
lys, der var udbredt over det største Felt, ind- 
traf den 2O0de April, da kuns en noget bred 
Rand over Horisonten i S. og SO. var uoplyst. 
Begge disse Nordlys havde en fuldkommen ud- 
viklet Krone. 
Naar Meddelelser fra de forskjellige lagt- 
tagelsesstationer foreligger, efter at have nydt 
Hr. Sophus Tromholt's dygtige Bearbeidelse, 
vil sandsynligvis denne Vinter yde vor Kund- 
skab om Nordlyset nye og værdifulde Bidrag. 
M. K. Håkonson-Hansen. 
