103 
kan flyde som en seigtflydende Substants, og 
man vil maaske ikke være utilbøielig til at hen- 
føre denne Hypothese til en af de mindst na- 
turlige, som en Naturforskers Fantasi nogensinde 
har skabt. at Naturfor- 
skerne selv har været i stor Forlegenhed med 
Det maa bemærkes, 
Resultatet af sine Undersøgelser; de kunde neppe 
selv tro paa dem. Men Kjendsgjerningerne er 
der, de kan ikke benægtes. Den Maade, paa 
hvilken Isens Bevægelse kunde gaa for sig, for- 
blev i lang Tid en Gaade, som var saa meget 
vanskeligere at løse, som den Lethed, med hvil- 
ken Isen sønderbrydes, netop viser sig 1 Bræerne 
af de 
Heri ligger ogsaa, som Tyndall med Rette har 
selv ved Dannelsen talløse  Sprækker. 
gjort opmærksom paa, en væsentlig Forskjel 
mellem Isfloderne og en Flod af Lava, Tjære 
eller Honning. 
Løsningen af denne interessante (7aade frem- 
gik, saaledes som det saa ofte er Tilfældet i Na- 
turvidenskaben, fra Undersøgelser, som tilsyne- 
ladende var aldeles fremmed for det foreliggende 
Spørgsmaal. Disse Undersøgelser, som gjordes 
for at studere Varmens Natur, og som er en af 
den moderne Fysiks vigtigste Erobringer, kjen- 
des 1 Almindelighed under Navnet ,Den meka- 
niske Varmetheori.* —Foruden en Mængde Op- 
lysninger angaaende Naturkræfternes gjensidige 
Forhold til hinanden, førte Grundsætningerne for 
den mekaniske Varmetheori ogsaa til nogle Slut- 
ninger angaaende den Forbindelse, som finder 
Sted mellem den Temperatur, ved hvilken Van- 
det gaar over til Is, og det Tryk for hvilket 
Vandet og Isen er udsat. 
Som bekjendt bestemmes et af vort Ther- 
mometers faste Punkter derved, at man dypper 
Thermometret i en Blanding af rent Vand og 
Is. Vandet kan ikke, i alle Fald ikke naar det 
er i Berørelse med Is, afkjøles under 09 uden 
selv, at gaa over til Is, og Isen kan ikke opvar- 
Derfor kan Vand 
og Is ikke befinde sig sammen uden under en 
mes over 09 uden at smelte. 
eneste Temperatur: 0. : 
Dersom man ved Hjælp af en Flamme sø- 
ger at opvarme en saadan Blanding, smelter 
Isen, men Blandingens Temperatur kan ikke 
komme op over 00, saalænge der findes usmel- 
tet Is i den. 
dingen, medgaar altsaa til at forvandle Is af 09 
til Vand af 09%, uden at man ved Hjælp af Ther- 
Den Varme, som tilføres Blan- 
mometret kan paavise den minste Stigen af Tem- 
peraturen. —Fysikerne siger, at den optagne Var- 
me er blevet bunden, og at Vand af 0" inde- 
holder en vis Mængde bunden Varme mere end 
Det omvendte finder 
Sted, naar vi lidt efter lidt afkjøler en saadan 
Is af samme Temperatur. 
Blanding: saa længe der findes flydende Vand, 
I dette 
Tilfælde afgiver Vandet af 0" sin bundne Varme 
synker Temperaturen ikke under 00. 
for at gaa over til Is af 09. 
af Vandaarer i alle Ret- 
Alle de indre Par- 
tier af den har derfor en Temperatur af 09. De 
En Isbræ er en 
ninger gjennemsat Ismasse. 
nedre Lag af Snemarkerne synes at have samme 
Temperatur selv i de høieste Dele af Alperne. 
I det Øieblik Sneen falder, har den i de fleste 
Tilfælde en Temperatur, som er under 09; men 
de første Solstraaler smelter en Del af de ydre 
Lag. Det derved frembragte Vand siver ned 
igjennem de dybere og koldere Lag, og her ved- 
bliver det at gaa over til Is, saa længe indtil 
alle Lag har faaet en ensartet Temperatur af 
09, Fra dette Øieblik af holder Temperaturen 
sig uforandret. Vistnok kan Solstraalerne smelte 
Overfladens Is, men de kan aldrig faa Tempe- 
raturen op over 09%. Paa den anden Side træn- 
ger ikke Vinterkulden dybere ned i disse Lag 
af Is og Sne, som er meget slette Ledere, end 
den trænger ind i vore Kjældere. De lavere 
Låg, saavel af Snebræerne som af Isbræerne, 
faar saaledes en uforanderlig Temperatur af 00. 
Men den Temperatur, ved hvilken Vand 
gaar over til Is, kan ved meget stort Tryk for- 
Til dette Resultat kom James Thom- 
son i Belfast og Clausius 1 Zirich idet begge 
andres. 
gik ud fra den mekaniske Varmetheori, ved Hjælp 
af hvilken de ogsaa saa sig 1 Stand til at be- 
stemme Størrelsen af den ved Trykket frembragte 
Temperaturforandring. Smeltepunktet synker 
tu R. for hver Atmosfæres Tilvæxt i Tryk. 
Den berømte Fysiker Sir W. Thomson bestyr- 
I et tilstrække- 
lig stærkt Kar sammentrykkede han en Blan- 
Han fandt da, at Tempe- 
raturen sank, alt efter som Trykket voksede, og 
kede dette ved Experimenter. 
ding af Is og Vand. 
at den sank netop i det Forhold, som den theo- 
retiske Betragtning havde angivet. 
Naar, under Indflydelse af Tryk, en Blan- 
ding af Vand og Is afkjøles, forudsætter dette, 
at fri Varme bliver bunden, 9: at en Del af 
