Dette 
er ogsaa Grunden til at Trykket øver Indflydelse 
Isen smelter for at gaa over til Vand. 
paa den Temperatur, ved hvilken Isen smelter. 
Som bekjendt, indtager Isen et større Rum, end 
det Vand, hvoraf den dannes. Naar Vand fry- 
ser i et tæt tillukket Kar, sprænger det dette, 
og det ikke blot naar Karret er af Glas, men 
selv om det er en Jernbombe., 
Del af Isen 
mentrykningen af en Blanding af Is og Vand, 
Altsaa, netop 
derved at en smelter under Sam- 
formindskes Massens Rumfang, og denne kan da 
give efter for det paa den hvilende Tryk mere, 
end den havde kunnet gjøre, hvis ikke denne 
Forandring i Smeltetemperaturen fandt Sted. Det 
mekaniske Tryk letter i dette Tilfælde Smelt- 
ningen, eller med andre Ord, det frembringer 
en Forandring, som netop er gunstig for dets 
egen Virksomhed. 
Ved W. Thomsons Experiment var Vandet 
og Isen indesluttet i et Kar, fra hvilket intet 
kunde slippe ud. 
Spørgsmaalet bliver imidler- 
tid noget forandret, naar det mellem de sam- 
menpressede Isstykker værende Vand, saaledes 
som det er Tilfældet med Isbræerne, kan slippe 
ud gjennem Sprækker. Isen er altid sammen- 
trykket, men ikke Vandet, naar det slipper ud. 
Den sammentrykkede Is afkjøles følgelig lige- 
saameget, som dens Frysepunkt synker paa Grund 
af Trykket (vi faar Is af en Temperatur under 
09), medens det ikke sammentrykkede Vands 
Resultatet af 
dette Forhold er, at en Del af Vandet omkring 
Frysepunkt ikke forandrer sig. 
den sammenpressede Is fryser, medens samtidig 
en Del af Isen smelter. 
Det er dette, som sker, om man blot trykker 
to Stykker Is mod hinanden. Vandet fryser paa 
Berøringsfladerne, de to Stykker Is smelter sam- 
men og danner en eneste sammenhængende Masse. 
Jo stærkere Tryk, der anvendes, desto mere af- 
kjøles Isen, og desto hurtigere gaar Foreningen 
for sig. Faraday, som opdagede dette Fæno- 
Man 
har disputeret meget om, hvorledes man rigtigst 
men, gav det Navnet ,lIsens Regelation.* 
skulde forklare Fænomenet. I det foregaaende 
er givet den Forklaring, som synes at være mest 
tilfredsstillende. 
get let, hvis de passer til hinanden og ikke har 
De to Isstykker forener sig me- 
en lavere Temperatur end 0"; bedst er det, om 
de allerede er begyndt at smelte. Man behøver 
da kun at trykke dem nogle Øieblikke mod hin- 
Å 
104 
anden for at faa dem til at forbinde sig. Selv 
et meget svagt Tryk er tilstrækkeligt, hvis man 
da blot anvender lidt længere Tid. 
Det er denne Eiendommelighed ved Isen, 
Børn gjør sig Nytte af, hvergang de laver Sne- 
bolde eller en Snemand. Vi ved ogsaa, at Sneen 
ikke duer til dette Brug, medmindre den enten 
allerede er begyndt at smelte, eller dens Tem- 
peratur er saa lidet under 09, at Haandens Var- 
me er tilstrækkelig til at føre den tilbage til 
Meget kold Sne damer, 
som bekjendt, et tørt Mel, som slet ikke smel- 
ter 
Smeltetemperaturen. 
sammen. 
Det som Børn gjør i det smaa, naar de 
laver Snebold, sker i uhyre Maalestok i Isbræ- 
erne. De undre Lag af Snemarken, som op- 
rindelig var som et fint Mel, sammentrykkes af 
de Snemasser, som, 1 Lag paa flere hundrede 
Under 
Indflydelse af dette Tryk sammentrykkes de til 
I det Øie- 
blik Sneen falder, bestaar den af meget smaa 
Fods Mægtighed, lægger sig over dem. 
en stedse tættere og tættere Masse. 
Isnaale, som danner vakre seksstraalede Stjer- 
ner. Naar Solstraalerne beskinner Snemarken, 
smelter en Del af disse Naale, og det derved 
dannede Vand siver ned igjennem Sneen, hvor 
Her- 
ved bliver denne underliggende Sne kornet og 
det i de dybere og koldere Lag fryser. 
faar Temperaturen 09. Da nu Vægten af de 
overliggende Snemasser stedse bliver større og 
større, sammengytres denne kornede Masse mere 
og meré og viser sig tilslut som en meget haard 
og meget tæt Masse. 
Denne Overgang fra Sne til Is kan vi ved 
Tryk fremtvinge paa kunstig Maade. Man be- 
nytter i dette Øiemed en hul Metaleylinder, i 
hvilken der passer et tætsluttende Stempel, Oy- 
linderens Bund er skruet fast og kan tages bort, 
naar man vil tage den dannede Is ud. 
ratet afkjøles først til 00% 
linderen med Sne, og Stemplet drives ind ved 
Appa- 
Derpaa fyldes Oy- 
Hjælp af en hydraulisk Presse. Sneen sammen- 
trykkes da meget stærkt, og man maa for at 
faa hele OCylinderen fyldt med Is, gjentagne 
Gange tage Stemplet ud og fylde det Rum af 
Cylinderen, som ved den foregaaende Presning 
er blevet ledigt, med ny Sne. — Holder man ved 
med dette, vil man tilslut faa hele Oylinderen 
fyldt med en uigjennemsigtig haard Ismasse. 
Ligesom Snebræens Sne i Isbræen sammen- 
