om hinanden styrtede Blokke, med sin sørgelige 
af Sten og Grus dækkede OQverflade, 
gabende Kløfter, som truer med at 
med sine 
sluge os, 
for Forskerens Øie forandrer sig til en maje- 
stætisk Flod, 
enhver Anden; lydende bestemte Love trækker 
roligere og regelmæssigere end 
den sig sammen, udvider sig, hæver sig eller 
Der- 
som vi nu følger den videre, vil vi se, hvor- 
styrter bragende ned i enkelte Blokke. 
ledes det ved Isens Smeltning frembragte Vand 
forener sig til en mægtig Bæk, som styrter 
frem gjennem en Isport i Bræens nedre Ende. 
En saadan Bæk er, i det Øieblik den kommer 
frem under Bræen, i høi Grad grumset, da den 
har 
fører med sig alt det Støv, som Bræen 
afslidt af de polerede Klipper. Man forbauses 
over at se den smukke, blaa, i mærkværdig Grad 
gjennemsigtige Is forvandlet til saa grumset Vand. 
I Virkeligheden er imidlertid Gletscherbækkens 
Vand ligesaa smukt og rent som Isen, om det 
end i Begyndelsen skjuler sin Skjønhed for os. 
Man behøver Bække, 
efterat de har gaaet gjennem en Sø, hvor deres 
kun at betragte disse 
Stenstøv har afsat sig; Genfer-, Thuner-, Vier- 
waldstådter- og Boden-Søen, Lago di Magiore, 
Como og Garda faar Næring fra Gletschervand; 
disse Søer aftvinger den Reisende Beundring ved 
deres Vands Klarhed og prægtige blaa eller 
blaagrønne Farve. 
Men Bræerne har ogsaa sin store Nytte. 
Det hæslige af Bræen løsrevne Stenstøv frem- 
bringer overalt, hvor det afleirer sig, en meget 
frugtbar Jordbund. 
Fugtighedens Fordeling 
et Land med 
Sne og Isbræer har sine særegne Fiendomme- 
1 
ligheder. For det første er Nedbøren rigeligere, 
fordi den fugtige Luft, som stryger hen over 
For 
det andet smelter Sneen raskere om Sommeren, 
Bræen, afgiver sine Vanddampe som Sne. 
saaledes at de Floder, som faar sin Næring fra 
Bræerne, er mest vandrige netop paa den Tid, 
da man ellers er udsat for Vandmangel. 
Vi kommer saaledes til at betragte disse 
Isørkener med andre Øime. Det er Bræerne, 
vi skylder disse Tusinder smaa Vandaarer, Kilder 
og Bække, hvis frugtbargjørende Vand gjør det 
muligt for Alpernes arbeidsomme Beboere at 
aftvinge de vilde Fjeldes Sider velsmagende 
Det er 
Bræerne, som paa Ålpekjædens forholdsvis lille 
Urter og Fødemidler i rigelig Mængde. 
107 
Overflade frembringer de mægtigste Floder — 
Rhim, Rhone, Po, Etsch, Inn —, som gjennem- 
strømmer Europa Hundreder af Mile gjennem 
brede, frugtbare Dale for at kaste sig i Nord- 
søen, Middelhavet, Adriaterhavet og det sorte 
Hav. 
Beskrivelse, Gøthe 1 sin ,Mahomeds Sang* har 
Vi kommer herved til at tænke paa den 
givet af Bækken, ligefra den kommer fra Sky- 
erne, indtil den 
Havet: 
forener sig med sin «Moder, 
» Und im rollenden Triumphe 
Giebt er Låndern Namen, Stådte 
Werden unter semem Fusz. 
Unaufhaltsam rauscht er weiter, 
Låszt der Thurme Flammengipfel, 
Marmorhåuser, emme Schöpfung 
Seiner Fiille, hinter sich. 
Cedernhåuser trågt der Atlas 
Auf den Riesenschultern: sausend 
Wehen iiber semem Haupte 
Tausend Flaggen durch die Liifte, 
Zeugen seiner Herrlichkeit. 
Und so trågt er seine Briider, 
Seine Schåtze, seime Kinder, 
Dem erwartenden Erzeuger 
Freudebrausend an das Herz.* 
Charles Darwin: Planternes Be- 
vægelsesevne. 
Af J. Brunchorst. 
Den berømte Englænder Darwin, der al- 
mindelig erkjendes for en af de skarpeste lagt- 
tagere blandt vor Tids Naturforskere, har for- 
rige Aar forøget den botaniske Literatur med 
et Arbeide, der er saameget mere værdifuldt, 
som det ikke alene giver en Mængde nye lagt- 
tagelser over Planternes Bevægelser, men samler 
Søvnbevægelsen, Heliotropisme og Geotropisme 
under et fælles Synspunkt ved at henføre dem 
som Former under den revolutive Nutation eller, 
som Darwin kalder den, cirkumnuterende Be- 
vægelse, hvis Typus er den slyngende Stængels 
Kredsen, der jo bestaar i, at Stængelspidsen ved 
ulige Spænding og deraf følgende ulige Væxt 
paa forskjellige Sider af den nedenfor liggende 
mere eller mindre fuld- 
Stængel føres om i 
stændige Ellipser. En Bevægelse af denne Art 
paaviser Darwin hos de forskjellige voxende Or- 
ganer hos saa mange Planter, at man med stor 
