Sandsynlighed kan antage den for uadskillelig 
Desuden findes Cirkum- 
nutation hos mange med særlige Bevægelsesred- 
fra et Organs Væxt. 
skaber udstyrede Blade; her dog blot foraar- 
saget af Vexling i Spændingen uden derpaa 
følgende Væxt 
liden 
Paa 
vedkommende Plantedel fastlimedes en fin Glas- 
Maaden hvorpaa en ogsaa ganske 
Cirkumnutation paavistes var følgende: 
traad, hvis fri Ende bar en liden sort Lakklat. 
ganske nær ved Glas- 
Pinde et Stykke Car- 
Paa den 
Side af Organet stilledes horizontalt eller verti- 
Under eller bagenfor og 
traaden fæstedes paa en 
ton med et sort Mærke. modsatte 
kalt Glasplader, gjennem hvilke man sørgede 
for at se Lakklatten og Mærket paa Cartonen 
Punkt 
paa Glaspladen betegnedes med en Tuschprik. 
i samme rette Linie. Det tilsvarende 
Naar Organet bevægede sig, fik man med korte 
Mellemrum nye Prikker, der ved at forbindes 
med rette Linier gav et i Grundtrækkene rig- 
tigt Diagram af Bevægelsen og det saa mange 
Gange forstørret, som Afstanden mellem Lak- 
klatten og Glasskiven var større end Afstanden 
Ved denne 
dem voxe 
mellem den første og QCartonen. 
Methode og desuden ved at lade 
nedad skraat stillede Glasplader vistes det tyde- 
ligt, at Kimrødder, der voxer 1 fugtig Luft, 
lader sin Top beskrive mere eller mindre let 
kjendelige Ellipser, der ofte gaar over til Ziksak- 
linier. Der er nu ingen Grund til at betvile, 
at Rødderne vil have den samme Bevægelses- 
evne, naar de voxer i Jorden, blot vil den her 
ikke kunne ytre sig som Cirkumnutation men 
som Tryk æafvexlende til forskjellige Sider af 
Dette Tryk vil 1 For- 
bindelse med forskjellige Slags Følsomhed me- 
den omgivende Jord. 
get hjælpe Roden til at trænge ned i Jorden 
ad den letteste Vei. 
og især dennes Spids er Sædet for flere Slags 
Frø, 
som netop havde skudt frem sin Kimrod, blev 
Darwin viser, at Roden 
mærkværdig Pirrelighed eller Følsomhed. 
ved Hjælp af Knappenaale fæstet til den indre 
Side af Laaget paa en Krukke, der beskyttedes 
mod lysets Indvirkning og, forat holde Luften 
fugtig, blev halvt fyldt med Vand. 
kantede Stykker Carton blev nu med Gummi 
Smaa fir- 
eller Shellak fæstet paa den yderste afsmalnende 
Spids af Roden, og det viste sig i de fleste Til- 
fælde, at der fra Spidsen sendtes en Pirring 
opover Roden, som bragte denne til at krumme 
108 
- ned gjennem Overfladen. 
sig bort fra den Side, hvortil Cartonen var 
fæstet, ofte saa stærkt at Roden dannede en 
Ring, en Slynge eller i et Tilfælde endog slog 
en Knude paa sig. Disse Experimenter, der 
udførtes med temmelig mange forskjellige Plan- 
tearter, viser altsaa, at Rodspidsen kan føle et 
haardt Legeme og beordre Roden til at bøie 
bort fra det, Ved at fæste et Stykke Carton 
paa den ene og et Stykke tyndt Papir paa den 
modsatte Side af Rodspidsen hos Bønnen godt- 
gjordes det endnu mærkværdigere, at Rodspidsen 
er istand til at skjelne mellem et resistent og 
et mindre resistent Legeme, Roden krummede 
sig nemlig bort fra Cartonen, omendskjønt Pa- 
piret alene vilde have bøiet den mod denne. 
Bringes Roden 4—5””: ovenfor Spidsen i 
Berøring med et haardf Legeme, saa vil den 
paa det Sted bøie sig mod den pirrede Side. 
Virkningen af Pirring paa Rodspidsen og paa 
et Sted ovenfor denne vil altsaa være hinanden 
stik modsatte, noget der har sin eneste mulige 
Forklaring i Nyttevirkningen for Planten. 
Følsomhed ogsaa for en anden Pirring end 
Berøring har sit Sæde i Rodspidsen. Er nem- 
lig Luften paa den ene Side af denne fugtigere 
end paa den anden, saa vil Roden bøie sig hen- 
imod den fugtige Side. Dette er maaske Grun- 
den til at Drainsrør saa ofte fyldes med Rødder. 
Vi vil betragte en Kimrods Nedtrængen i 
Jorden og se, hvilken Nytte den herunder har 
af de omtalte Bevægelser og sandselignende Ev- 
ner, saa ulig hvad man ialmindelighed tillægger 
Idet Kimreden forlader Frøet, bliver 
den strax af Geotropismen, der ogsaa har sit 
Virkepunkt i Spidsen, bøiet mod Jordens Cen- 
Planterne. 
trum og kan, saafremt Frøet holdes nede af 
overliggende Jord, strax begynde at bore sig 
Cirkumnutationen hjæl- 
per herunder Roden til at finde ned i Spræk- 
ker eller Huller efter Larver og Regnorme, men 
Fjærnelsen af dJordpartiklerne udføres næsten 
udelukkende af Udvidelsen i Tykkelse og af 
Længdevæxten. Imidlertid er det vel næsten 
uundgaaeligt, at Rodspidsen under sin Nedtræn- 
gen træffer paa Stene eller andre Hindringer, 
den ikke kan fjerne; saasnart Spidsen berører 
noget saadant, vil den bringe den ovenfor lig- 
gende Del af Roden til at voxe ujevnt og stær- 
kest paa den Side, hvor det berørende Legeme 
ligger; Roden wil altsaa bøies bort fra dette, 
og Spidsen kommer til at glide langs Overfladen 
