Kulstof, men ogsaa for flere andre Grundstoffer, 
f. Ex. Fosfor og Svovl. 
Der kunde nu spørges, hvoraf ved man, 
at Diamant er Kulstof. Simpelt hen fordi Dia- 
mant kan brænde i Surstof, og Forbrændingspro- 
duktet ikke er andet end Kulsyre. 
Med Hensyn til Findestederne for Diaman- 
ten er det tidligst bekjendte Goleconda Distrik- 
tet i Forindien. I Begyndelsen af forrige Aar- 
hundrede (1727) kom der første Gang Diaman- 
ter i Handelen fra Brasilien, men længe forin- 
den havde man 1 .de brasilianske Guldvaskerier 
bortkastet en Mængde Diamanter af Uvidenhed 
om deres virkelige Værdi. 
Senere har man fundet Diamanter flere Ste- 
der, f. Ex. i Ural og Australien, men den vig- 
tigste af de nyere Forekomster er dog i Syd- 
afrika, nemlig Distriktet N. for Capstaden ved 
Orangefloden, hvor Diamanter første Gang fand- -| 
tes i 1867. 
.Diamanterne udvindes ved en Vadskning af 
det Sand og Grus, hvori de findes — et Ar- 
beide, der i Brasilien tidligere foretoges ved 
Hjælp af Negerslaver, der selvfølgelig stode un- 
der et meget strængt Tilsyn, men som det des- 
uagtet ofte lykkedes under Arbeidet at stjæle 
større Diamanter. Den brasilianske Regjering 
havde dengang Eneret til Diamantvadskning og 
Salg af Diamanter, men denne Fneret er nu 
hævet, og Enhver kan faa Tilladelse til at drive 
disse Erhverv mod en Aføift til Regjeringen. 
De raa Diamanter ere kjendelige ved sin 
Kun faa 
Diamanter ere fuldstændig farveløse og vand- 
afrundede Form og stærke Glands. 
klare, hyppigt ere de gulagtige. 
vis kan man finde stærkt farvede Diamanter, 
Undtagelses- 
saasom blaa, grønne, røde, ja endogsaa sorte; 
disse sidste skulle have en stærkere Glands og 
en større Haardhed, 
manter. 
end de almindelige Dia- 
Diamanternes mest fremtrædende Fgenska- 
ber, den stærke Glands og Lysbrydning, kom- 
mer dog først til sin Ret, naar den slibes og 
poleres — et Arbeide, som navnlig foretages ef- 
ter en meget storartet Maalestok i Amsterdams 
berømte Diamantsliberier; Diamantslibningskom- 
pagniet i denne By eier saaledes 438 Slibemøl- 
ler, der drives med Dampmaskiner af tilsammen 
ca. 100 Hestes Kraft, og beskjæftiger over 1000 
Arbeidere. 
Uden forøvrigt nærmere at kunne indlade 
mig paa Detailler ved dette Arbeide, skal jeg 
kun i al Korthed bemærke, at man begynder 
med at spalte" Diamanterne efter de naturlige 
Krystalflader, >: parallel med disse. Derefter an- 
bringes de vigtigste Facetter ved Slibning mod 
en anden Diamant, og endelig foretages en Po- 
lering ved Hjælp af roterende Staalskiver, be- 
dækkede med Diamantpulver udrørt i Mandel- 
olie, idet hver af Diamantens enkelte Facetter 
sukcessivt trykkes ned mod disse Skiver. 
Efter den forskjellige Form, som Diaman- 
ten har erholdt ved Slibningen, kaldes den Bril- 
lant, Rosensten, Taffelsten o.s.v. — Nav- 
ne, der dog ogsaa benyttes ved andre Ældelstene 
end Diamant. 
Prisen paa Diamanter er underkastet store 
Forandringer; den retter sig ligesom ved andre 
Varer efter Forholdet mellem Tilbud og Efter- 
spørgsel, og hvergang man har fundet nye Dia- 
mantleier, ere derfor Priserne faldne stærkt; dette 
var saaledes Tilfældet i forrige Aarhundrede ef- 
ter Opdagelsen af de brasilianske Leier, og det 
samme har gjentaget sig 1 vor Tid efter Fun- 
det af Diamanter i Sydafrika. Da store Dia- 
manter ere langt sjældnere end smaa, maa Pri- 
sen paa hine være forholdsvis meget høiere end 
paa disse. I Diamanthandelen benytter man i 
Regelen Karatvægt (1 Karat = 0,2 Gram), og efter 
en gammel Regel, der forøvrigt ikke længere hol- 
der Stik, regnede man da, at Priserne paa Dia- 
manter voxede med Kvadratet af Vægten i Ka- 
rat. Naar altsaa exempelvis en Diamant, som 
veier I Karat, koster 30 Kr., vilde Prisen paa 
en, der veiede 2 Karat, være 2 X 2 x 30 Kr.; 
en Diamant, der veiede 3 Karat, vilde koste 
3 x 3 x 830 Kr. o. s. v. I bedragerisk Øie- 
med har man derfor undertiden brugt at sam- 
menkitte 2 smaa Diamanter til 1: det er imid- 
lertid vanskeligt at finde et Bindemiddel, der 
bryder Lyset saa stærkt, at Bedrageriet ikke 
strax opdages; mest har man hertil benyttet 
canadisk Balsam, som imidlertid opløses af Al- 
kohol; nedlægger man altsaa en Diamant, som 
er sammensat af 2, i denne Vædske, vil Bedra- 
geriet let kunne opdages. 
Jeg skal nu gaa over til lidt nærmere at 
omtale 4 af de største Diamanter, som for Øie- 
blikket befinde sig her i Europa, og som til- 
