Fylder man 1 en saadan Retort Sagflis og op- 
heder denne, vil der snart begynde at udvikle 
sig Dampe, som strømme over i Forlaget, og 
her fortættes, dannende dels en vandig dels en - 
tjæreagtig Vædske. Ved høiere Temperatur vil 
der tillige dannes forskjellige brændbare Gaser, 
der bortgaa ufortættede gjennem Forlaget og 
kunne antændes ved Mundingen af Glasrøret. 
Den i Forlaget opsamlede vandige Vædske far- 
ver blaat Lakmuspapir rødt, som Tegn paa, at 
den indeholder en Syre, nemlig Eddikesyre 
eller saakaldet Træsyre. Den tjæreagtige Væd- 
ske (Trætjære) bestaar af en stor Mængde for- 
hvoriblandt Kreosot og 
I Retorten tilbagebliver en forkul- 
Ved Ophedning af 
en lignende Retort, som den nyligt omtalte, fyldt 
skjellige legemer, 
Paraffin. 
let Masse, som er Trækul. 
halvt med smaa Stykker af de Kul, som benyt- 
tes paa Gasværkerne, vil der ligeledes bortgaa 
Dampe og Gaser, hvoraf hine ville kunne for- 
tættes 1 et afkjølet Forlag, dels til en vandig 
Vædske, der indeholder Ammoniakforbindel- 
ser, dels til Tjære; medens Gaserne bortgaa 
ufortættede og ved Antændelse give stærkt ly- 
sende Flamme. 
Paa en i Principet lignende Maade, som 
den her omtalte, fremstiller man i stor Maale- 
stok Liysgas paa Gasværkerne.  Stenkullene, som 
skulle benyttes til Fremstillingen af Lysgas, ind- 
bringes nemlig i store lukkede Retorter af ild- 
fast Ler, der ere anbragte saaledes, at flere Styk- 
ker ophedes ved eet Ildsted. De udviklede 
gasformige Produkter ledes dernæst gjennem en 
Kondenser (Fortætter), et Apparat, opstillet paa 
et kjøligt Sted og bestaaende af et System af 
Jernrør, hvori Tjære samt Vand, indeholdende 
Den ikke for- 
tættede Gas gaar videre gjennem forskjellige 
Ammoniak, (Gasvand) fortættes. 
Rensningsapparater, hvorved man blandt andet 
indeholdt Svovlforbin- 
delse, og den saaledes rensede Gas opsamles en- 
delig i de velbekjendte store Gasbeholdere, af 
Form som Klokker, der med Mundingen nedad 
Under Klokken, 
men over Vandspeilet, udmunde 2 Rør, hvoraf 
skaffer bort en i Gasen 
ere anbragte i Vandbassiner. 
det ene tilfører den producerede Gas, medens 
det andet bortleder samme, idet Klokken paa 
Grund af sin Vægt udøver et Tryk paa Gasen, 
hvilket driver denne ud i Ledningerne til For- 
brugerne. Er Produktionen større end Forbru- 
121 
| 
get, hæver Klokken sig; er derimod Forbruget 
størst, sænker den sig. Klokkens op- og ned- 
adgaaende Bevægelse styres ved flere Jernsøiler, 
hvoraf hver er forsynet med en Skinne ad hvil- 
ken Smaahjul, anbragte foroven paa Klokken, 
kunne rulle op og ned. 
Før jeg gaar videre, skal jeg med nogle 
Ord omtale et Par af Stenkulstjærens mange 
Bestanddele, nemlig Benzol og Karbolsyre. 
Benzol eller Benzin er en farveløs, me- 
get brændbar Vædske, som har en eiendomme- 
lig, gjennemtrængende Lugt. Benzol er et for- 
trinligt Opløsningsmiddel for mange Stoffer, f. 
Ex. Fedtstoffer, hvorfor det blandt andet anven- 
Ved 
Behandling med Salpetersyre (Skedevand) om- 
des til saakaldet ,kemisk* Tøirensning. 
dannes Benzol til Nitrobenzol, en gulagtig 
Vædske med en behagelig Lugt, som af bittre 
Mandler, hvorfor det finder Anvendelse i Par- 
fiimerier (Mirbanolie).  Nitrobenzol anvendes dog 
især til Fremstilling af Anilin. 
Naar man til Anilin sætter en Klorkalkop- 
Ved 
Hjælp af andre Stoffer, der have en lignende 
løsning, fremkommer en smuk violet Farve. 
Virkning som Klorkalk, navnlig Arsensyre, er 
man istand til af Anilin at fremstille de for- 
skjellige, bekjendte pragtfulde Anilinfarver, 
der stadig mere og mere fortrænge de i Farve- 
Paa Grund 
af, at Anilinfarverne i Regelen tilvirkes ved 
rierne tidligere anvendte Farvestoffer. 
Hjælp af Arsensyre, blive de let arsenholdige og 
derfor giftige; dog existerer der ogsaa fuldstæn- 
dig arsenfrie Anilinfarver.  Farvningen med disse 
Stoffer er i det Hele taget yderst simpel, idet 
den særligt for Silkes og Ulds Vedkommende kan 
foretages ved en Neddypning i en kold eller 
De fleste Ani- 
linfarver ere opløselige i Vand, enkelte i Al- 
kohol. 
I den nyere Tid er det lykkedes af for- 
skjellige andre af Kultjærens Bestanddele at frem- 
varm Opløsning af Farvestoffet. 
stille vakkre Farvestoffer, og for at give et Be- 
greb om den store Betydning samtlige disse 
s Tjærefarver* har faaet, skal jeg anføre, at der 
1878 i England, Frankrig, Schweitz og Tydsk- 
land er bleven produceret Tjærefarver til en sam- 
let Værdi af 56 Millioner Kroner. 
Det er unægteligt en af Kemiens største 
Triumfer, at det er lykkedes af det saagodtsom 
værdiløse Produkt, Tjære, at faa udbragt saa 
