Udgifter end nødvendigt. I Regelen lader man 
saaledes lLiysgasen udstrømme af Brænderen med 
altfor stor Hastighed, 0: 
herved suges nemlig et Overskud af Luft ind i 
under for stort Tryk: 
Flammen og bortbrænder for tidlig de udskilte 
Kulpartikler. Allerede kun 6 pCt. Luft i Ga- 
sen formindsker Lysstyrken til det halve. Øn- 
sker man store Flammer, bør disse derfor kun 
tilveiebringes ved at anvende Brændere med store 
Paa Grund af 
at store Gasflammer frembyde en forholdsvis min- 
Udstrømningsaabninger for Gasen. 
dre Overflade for Luften end smaa, give de i 
Forhold til Gasforbruget langt mere Lys end 
disse.  Exempelvis kan anføres, at en Flamme, 
som pr. Time forbrænder 5 Kubikfod Gas ikke 
giver 5, men 15 Gange saa meget Lys som en 
Flamme, der i I Time kun forbrænder I Ku- 
bikfod Gas. 
Reglerne for en økonomisk Gasbelysning 
ere altsaa: Brug faa, men store Blus og tilveie- 
bring disse ved store Brænderaabninger, men 
ikke ved at lade Gasen strømme ud” med stor 
Hastighed, 9: 
get, at Gasen udstrømmer under et Tryk sva- 
rende til I å 11/, Linies Vandtryk. 
Disse simple Regler ere imidlertid langtfra 
Kranen bør kun aabnes saa me- 
trængte ud i Praxis. Hvad enten vi træde ind 
i et større offentligt eller privat Lokale, belyst 
med Gas, ville vi som Regel se anvendt en stor 
Mængde smaa Gasblus, og den hvislende Lyd, 
disse udsende, antyder, at Gasen udstrømmer med 
et for stærkt Tryk. 
endnu 1 høi Grad er paavirket af Forholdene 
Sagen er nemlig, at man 
fra ældre Tider, hvor man kun var i Besiddelse - 
af svage Lysgivere og derfor nødvendigvis maatte 
bruge mange saadanne, for at faa tilveiebragt 
den ønskede Belysning. — Allerede for 17 Aar 
siden har Professor Thomsen 1 Kjøbenhavn an- 
slaaet det Tab, som man der led paa Grund af 
slette Brændere og urigtig Benyttelse af Gasen 
i det Hele til mindst 200000 Kr. aarlig. Jeg 
tror neppe, at Forholdene der eller her ere 
blevne væsentligt forbedrede i saa Henseende i 
de forløbne Aar. 
Som bekjendt bruger man til de saakaldte 
Argands Brændere Lampeglas, for ved Hjælp af 
disse at faa tilveiebragt et tilstrækkeligt stærkt 
Lufttræk. dJo høiere Lampeglas, desto stærkere 
Træk. 
Feil at bruge for høie Lampeglas, saaledes at 
I Regelen begaar man imidlertid den 
123 
Trækket bliver for stærkt, og Kulpartiklerne i 
Flammen brænde for hurtig bort, hvorved tabes 
betydelig i Lysstyrke. Ved et Forbrug af 5 Ku- 
bikfod Gas pr. Time, kan man med Fordel bruge 
Glas af 7” Høide, men ved mindre Forbrug 
bør anvendes kortere Glas, eller man kan, som 
1 dette 
Tilfælde bruge et 7" Glas, naar dette foroven 
Professor Thomsen har paavist, ogsaa 
dækkes med en Messingplade, forsynet med en 
Aabning af mindre Diameter end Glassets. 
Forsteninger i Fjeldene ved Bergen. 
Af Hans H. Reusch. 
Naar 
Kyst fra Kristianiafjorden vestover, havde man 
hidtil for sidste Gang mødt Fjeld med Forste- 
Paa den videre Fart 
man foretog Reisen langs Norges 
ninger ved Langesund. 
opdagede man intet Spor af fordums Liv opbe- 
Først naar man var kom- 
til Andøen, 
Kullene der om en fordums tropisk Plantevæxt 
varet i Fjeldene. 
men mnordenfor Lofoten, vidnede 
og de sammesteds fremfundne Dyrelevninger om 
et fra Nutiden vidt forskjelligt, længst forsvun- 
det Dyreliv. Den Formation, Juraformationen, 
hvortil Andøens kulførende Lag hører, er imid- 
lertid langt yngre end vore øvrige Fjelde, Kul- 
feltet er Flæk, 
overfladisk paa den egentlige Klippegrund og 
en liden som ligger ganske 
er noget ganske andet end den. For de øvrige 
Tusinder af Knauser og Fjelde paa vor Kyst 
har man savnet den ledende Traad, Forstenin- 
gerne, der med Sikkerhed kunde oplyse om de- 
res Alder i Jordens Udviklingshistorie. At 
kjende denne er naturligvis vigtigt, naar man 
Man har 
været henvist til Sammenligninger med de nær- 
vil udforske deres Tilblivelsesmaade. 
meste Punkter, hvor KForsteninger findes, et 
Fjeld paa Hardangervidden og nogle Steder i 
det Indre af Landet syd for Trondhjemsfjorden. 
For fem Aar 
Ulven (en omtrent 2'/, Mil i S. for Bergen 
liggende Fxercerplads, hvor jeg tjente som Sol- 
dat) en Del Fjeld bestaaende af Konglomerat 
Den første af disse Bergarter er 
siden bemærkede jeg ved 
og Sandsten. 
meget paafaldende; den bestaar af Rullestene, 
