der for det meste ligner dem, man almindeligst 
ser; de er sammenkittede af en Grundmasse til 
sammenhængende fast Fjeld. Da jeg havde 
gjort dette Fund, studerede jeg foreløbig For- 
holdene og indsendte en Beretning ledsaget af 
en Profiltegning til den geologiske Undersøgelse. 
Taar har jeg paany gjort en Tur til Ulven og 
har nu været saa heldig at fremfinde forskjel- 
lige Forsteninger fra Silurperioden, det ældste 
af de Tidsrum, hvori man inddeler vor Jords 
uhyre lange Historie efter den Tid, da den med 
Sikkerhed vides først at være beboet af levende 
Væsener. — Herved er en af Geologerne længe 
Allerede i 1862 
siger nuværende Professor Hiortdabl og afdøde 
næret Forhaabning opfyldt. 
M. Irgens i det af dem udgivne Universitets- 
program: (Geologiske Undersøgelser i Bergens 
Qmegn: ,i vor Glimmerskifer med Kalklag se 
vi Analoga til de af Kjerulf paaviste siluriske 
Equivalenter i det centrale Norge.* 
I den omhandlede Egn forekommer Sand- 
sten og Konglomerat i Lag afvexlende med 
glindsende Lerskifer, tildels en formelig Glim- 
merskifer. — I Lerskiferen opdager man under- 
tiden smaa Knoller, paa et Kvarter eller saa, 
af kornig Kalksten, en Slags graalig Marmor. 
Disse Knoller viser sig ved nøiere Undersøgelse 
Nogle Steder, 
hvor Kalk optræder noget rigeligere i Skiferen, 
engang at have været Koraller. 
ser man foruden andre Forsteninger tegnede 
med Hvidt paa mørk Baggrund zirlige Gjen- 
nemsnit af Bægerkoraller, ved hvilke man kan 
adskille de enkelte Vægge, der engang har af- 
delt Dyrets Mavehule i flere Rum. I selve 
Skiferen har jeg fundet Aftryk af Graptolither. 
Dette er en Slags smaa fine Kolonidyr, som 
bestod af en Streng, hvorpaa der sad smaa Bæ- 
gere, hvert en liden Celle, hvori et Dyr havde 
Plads. — Ved Ulven der dette 
engang 1 uhyre fjerne Tider Hav, i hvilket der 
sin var efter 
levede forskjellige Slags Dyr og paa Bunden 
I dette indhylledes Resterne 
af hint Havø Beboere, Koraller og Graptolither. 
afsatte sig Ler. 
Foruden Ler afleirede sig Sand og Rullesten. 
Fjeldenes Substans her er altsaa ikke dannet 
ved Bundfald af et hedt Urhav eller paa nogen 
anden usædvanlig Maade, man maaske kunde 
før 
havde Forsteningerne. 
tænke paa, man kjendte deres Natur og 
lagene maa antages oprindelig at være 
- afsatte nogenledes horizontalt paa Havbunden. 
Nu finder man dem imidlertid opreiste paa 
Kant som Bladene i Bøger, der er opstillet i 
en Boghylde. Lagene er altsaa her som i de 
fleste af vore Fjelde bragte ud af sin oprinde- 
lige Stilling. — Hvad angaar Maaden, hvorpaa 
dette har gaaet for sig, da slutter jeg mig til 
den Anskuelse, at den vigtigste Aarsag er Jord- 
kuglens Sammentrækning. Den faste Skorpe er 
tynd og omgiver et meget hedt Indre. Under 
Jordens stadige Afkjøling har dette trukket sig 
sammen; Skorpen, som har været nødsaget til 
at følge med, har derfor maattet slaa Folder 
paa sig, ligesom et Æble, der tørres ind, faar 
et rynket Skal. 
Jordlagene i saadanne Folder med sluttet Hvæl- 
At dette ikke hyppigere er Tilfælde, 
kommer af flere Grunde, vel fornemlig deraf, 
Ikke saa sjelden faar man se 
ving. 
at meget er tæret væk af Fjeldene i Tidernes 
Løb. 
Det sagdes ovenfor, at Fjeldene ved Ul- 
ven engang var Lag af Rullesten, Sand og Ler. 
Hvorledes, -vil man vel nu spørge, er de blevne 
til fast Konglomerat, til Sandsten og glimmer- 
førende Lerskifer? Hvorledes er 
Kalk bleven til kornig Kalksten? 
udtømmende Svar herpaa er ikke let. 
Korallernes 
At give et 
Jeg kan 
kun erindre om visse Omstændigheder, som kan 
have bidraget til at fæstne de løse Masser. 
Det nuværende Fjeld har ligget under) Tryk 
begravet af paahvilende Masser; det har des- 
Jord- 
Det kan samtidig 
uden været presset fra Siden under 
skorpens Sammenkrympning. 
have været ophedet til forholdsvis høie Tem- 
peraturer, engang det laa mere 1 det Indre af 
Jorden endnu. Ophedede flydende Bergmasser, 
der er trængt op fra Jordens Indre, har maaske 
paavirket det. Disse Ting kan nævnes, men 
nærmere at angive, hvilke Processer her er 
foregaaet, maa det være Fremtiden overladt at 
udfinde. 
Ventelig vil de fremfundne forsteningsfø- 
Det 
er at haabe, at man her har grebet fat i en 
rende Lag lede til Opdagelsen af andre. 
Traad, der maa kunne lede et godt Stykke frem 
gjennem vor vestenfjeldske Geologis indviklede 
Forhold. 
