128 
De sidste Kometer. 
Det hænder ikke ofte, at der viser sig no- 
genlunde store Kometer, og navnlig har det i 
de senere Aar oftere truffet sig saa, at Kome- 
ter, som 1 sydligere Lande har været ret anse- 
lige, hos os har været lidet iøinefaldende eller 
næsten usynlige, fordi de var fremme paa den 
Tid af Aaret, da Nætterne er næsten ganske 
Dette var saaledes Tilfældet i 1861, i 
1874 og nu sidst i Aar, saa at der ikke har 
været nogen rigtig glimrende Komet hos os si- 
den 1858. 
laar har imidlertid den Særegenhed ind- 
lyse. 
truffet, at to betydelige Kometer har været at 
Den før- 
ste (b 1881), som var den største, blev opdaget 
22de Mai af Tebbutt i Windsor (Australien). 
Den var allerede da synlig for blotte Øine, men 
se med blotte Øine næsten samtidig. 
stod i Begyndelsen saa langt nede paa den syd- 
at den først en Maaned senere 
Den gik 
raskt nordover paa Himmelen, saaledes at den 
allerede midt i Juli kun havde 8 Graders Af- 
I August har den holdt sig 
i Stjernebilledet , Lille Bjørn* og vil vedblive 
lige Himmel, 
(22de Juni) kunde sees i Europa. 
stand fra Polen. 
at bevæge sig ganske langsomt ned igjennem 
dette, indtil den bliver usynlig paa Grund af 
Afstanden. 
og havde sin største Glands omkring 24de Juni; 
Den passerede Perihel 16de Juni 
Kjernen skinnede da. som en af de klareste Fix- 
stjerner, og Halen havde en Længde af omtrent 
109; enkelte troede at kunne spore den lige til 
15%. Til Sammenligning anføres, at Kometen 1 
1858 havde en Hale paa over 60. 
Ved Beregningen af Banen viste der sig 
adskillig Lighed med Banen for en stor Komet, 
som saaes i 1807, hvilket forledede Direktøren 
for Observatoriet i Paris, Admiral Mouchez, til 
i det franske Akademi at anføre som en afgjort 
Sag, at det var den samme. Senere har han 
imidlertid tilbagekaldt denne Mening, som ogsaa 
Kometen af 1807 
blev nemlig beregnet af den berømte Bessel, 
er meget lidet sandsynlig. 
som efter at have taget Hensyn til Planeternes 
perturberende Indflydelse fandt, at den ikke vilde 
komme igjen før efter 1540 Aars Forløb. — Vist- 
nok kan der ofte klæbe en Del Usikkerhed ved 
Kometernes Baner, især deres Qmløbstid, nem- 
lig naar denne er meget lang, og Kometen kun 
har været synlig i kort Tid, eller med andre 
Ord, naar en meget lang Bane skal bestemmes 
ved Hjælp af en ganske kort Bue, fordi de 
uundgaaelige smaa Observationsfeil da faar en 
mangedobbelt Indflydelse; men Kometen af 1807 
blev observeret i et halvt Aar, og en saa kort 
Omløbstid som 74 Aar kunde ikke have und- 
gaaet at give sig tilkjende ved Bessels nøiagtige 
Beregning. Det vil uden Tvivi ogsaa ved den 
definitive Beregning af Banen for den iaar ob- 
serverede Komet vise sig, at Omløbstiden er me- 
get længere end 74 Aar. 
Man har ogsaa før Exempel paa, at to el- 
ler flere Kometer bevæger sig i temmelig nær 
samme Bane om Solen. Hvad der gjør nærvæ- 
rende Tilfælde endnu mere interessant, er, at en 
i Slutningen af forrige Aar af Pechiile i Kjø- 
benhavn opdaget liden Komet ogsaa gik i tem- 
melig nær samme Bane som de to nævnte; den 
kan derved betragtes som en liden Forløber, der 
kom 7 Maaneder foran den store fra iaar. 
Den sidste af dette Aars Kometer (c 1881) 
blev opdaget den 16de Juli af en Amerikaner 
Schåberle, 
mede sig hurtigt mod Jorden, hvad der ogsaa 
Beregningen viste, at den nær- 
snart gav sig tilkjende ved dens forøgede Glands. 
Allerede sidst i Juli kunde den skimtes med 
blotte Øine og i Løbet af August udviklede 
Halen sig; 22de August kunde den i Kristia- 
nia (paa ikke ganske mørk Himmel) sees med 
en Længde af omtrent 69, medens Kjernen skin- 
nede som en Stjerne af anden Størrelse. Den 
Ved Op- 
dagelsen stod den omtrent i Høide med Capella 
passerede Periheliet den 20de August. 
(noget tilvenstre), gik først nordover til opimod 
Karlsvognen, men bøiede midt i August af og 
fjernede sig igjen fra Polen; i Slutningen af 
August gaar den saa hurtigt sydover, at den 
snart bliver usynlig paa Jordens nordlige Halv- 
kugle. ) 
Den 24de August 1881. 
