og som den vil blive igjen i 1884; den vil da 
staa 1 en endda fordelagtigere Stilling som Aften- 
stjerne end i 1881. 
Selv i dette Tilfælde var dog Afstanden 
mellem Jupiter og Saturn næsten dobbelt saa 
stor som iaar. Først ved at gaa saa langt til- 
bage som til 1147, altsaa for 734 Aar siden, 
finder man, at Afstanden mellem disse to Pla- 
neter, da Venus i de sidste Dage af Marts gik 
forbi dem, var temmelig nær den samme som 
iaar, nemlig omtrent 6 Grader. Jupiter stod 
dengang længst tilvenstre. 
Der var en Tid, da saadanne Planet-Kon- 
- junktioner var af stor Betydning for de astrolo- 
giske Spadmænd. At dømme af Ting, som i 
den senere Tid skal have staaet i enkelte Avi- 
ser, og af Ting, som fortælles Mand og Mand 
nok Astrologiens Tid endnu ikke 
forbi, skjønt den lader til at gaa igjen i en mere 
Selv om det ikke kan 
at 
imellem, er 
populær Form end før. 
skrives paa Åstrologiens Regning, man vil 
gaa op 1i- Luftballon 
Undergang, saa har dog de moderne Åstrologer 
for at overleve Verdens 
altid Veiret at ty til; der har jo været en svare 
Hede i Mellem-Europa og en svare Kulde og 
Væde hos os; hvilket selvfølgelig maa være Pla- 
neternes og Kometernes Skyld. 
I den gamle danske Almanak for Aaret 
1683 findes en i en mere forsigtig Form holdt 
Bemærkning om et lignende Thema. Den hid- 
sættes for Kuriositetens Skyld. 
-,Udi dette Aar findis Saturnus oc Jupiter 
det Astrologi kalder 
Conjunctio magna, heller den store Tilsammen- 
tilhaabe paa Himmelen, 
komst, hvileket icke hender sig uden hvert tiff- 
Vil 
stædet udi Zodiaco, heller Planete Veyen, hvor 
vende Aar. mand derforuden considerere 
denne Conjunction skeer, som er midt i Løwenus 
Tegn, da er den endda rarere, efftersom de icke 
har været tilsammen der siden for 794 Aar. 
Om mand endnu vil ansee Åarsens Tjd i 
hvileken denne sammenkomst holdis, som mand 
billigen bør, da er den saa rar som det der al- 
drig er skeed, eller skee skal men Verden staar, 
eftersom der til udkreffvis ofver 15000 Aars 
forløb, hvorfor mand maa icke undre at enhver 
ey veed hvad den skal betyde.” 
Temperaturen i Juli 1881. 
Af Aksel S. Steen. 
Første Assistent v. d. meteorologiske Institut. 
Man har i denne Sommer hos os stadig 
hørt Klager fra alle Kanter over det kjølige 
fugtige Veir, der har voldt Landmanden saa 
alvorlige Bekymringer og bragt Turisten mange 
Skuffelser under Nydelsen af Friluftslivets Som- 
merglæder.  Undersøger man nu Forholdene lidt 
nøiere, idet man tager for sig den mest typiske 
Sommermaaned Juli og beregner Middeltempe- 
raturen for de forskjellige Egne af Landet efter 
de fra det meteorologiske Instituts Stationer 
indkomne Tagttagelser, vil man ogsaa finde, at 
hele Landets Vedkom- 
mende har været koldere, end den pleier. Kun 
paa en eneste Station, nemlig Skudesnes, naaede 
denne Maaned iaar for 
Middeltemperaturen sin normale Stand, overalt 
ellers var Underskudet under Normalen fra 0.05 
til 2.0 OC. 
hvad vi har været vant til helt siden Oktober 
Dette er imidlertid ikke værre, end 
ifjor. Middeltemperaturen har i al den Tid 
gjennemsnitlig holdt sig lavere end den for Aars- 
Vintermaanedernes Ved- 
404160) Fra Island, 
Skotland og det nordlige England lyder ogsaa 
tiden sædvanlige, ja for 
kommende endogsaa en 
Beretninger om ugunstige Veirforhold i den 
forløbne Juli Maaned, fra Øen Sky ved Skotlands 
Nordvestkyst meldes der endogsaa, at denne Juli 
var den koldeste Juli, man har havt, siden man 
Disse det 
ublide Veirforhold vinder 
begyndte at austille lagttagelser. 
nordligste Europas 
imidlertid en forøget Interesse, naar man hører, 
at samtidig den vestlige Del af Mellem-Europa, 
fornemmelig Syd-England, Belgien, Frankrige og 
Schweitz har været hjemsøgt af en fuldstændig 
tropisk Varme; særlig har Heden været over- 
vældende den ldde i England og den 19de paa 
Fastlandet. 
Varmeforhold har den engelske Meteorolog Sy- 
Til Belysning af disse extraordinære 
mons indhentet Opgaver fra de fleste meteoro- 
logiske Centralanstalter i Europa over Maxi- 
mumtemperaturen hver Dag i Juli Maaned og 
Resultaterne findes publiceret i Augustheftet af 
Ne- 
denstaaende efter Symons's Opgaver sammenstil- 
hans ,Monthly Meteorological Magazine.* 
lede Tabel oiver en OQversigt over den høieste 
ke) ker) 
