tillivs den nævnte Mængde Salicylsyre, og selv 
om man videre antager, at ogsaa andre af de 
Næringsmidler, man nyder, er salicylerede, saa 
er der dog et godt Stykke igjen, inden man 
har nydt et Gram, hvilket Kolbe og hans Ele- 
ver har vist kan taales uden Ulemper. Faren 
ved Brugen af Salicylsyre som Konserverings- 
middel ligger efter min Formening væsentligst 
:deri, at Veien til Misbrug er saa kort. 
Veiledning 
til Nordlysiagttagelser. 
Af Sophus Tromholt. 
Da muligvis en og anden af ,Naturens* 
Læsere kunde have Interesse af at beskjæftige 
sig med lagttagelser over Nordlyset, der i den 
nærmest kommende Tid vil optræde med stedse 
voxende Styrke og Hyppighed, skal jeg her til 
Veiledning meddele endel af den Instrux, der 
fra iaar af vil blive benyttet af mine talrige 
lagttagere i Nordeuropa. 
Nordlysets forskjellige Fænomener kan ial- 
mindelighed henføres til følgende Hovedformer: 
1. En jævn Lysning, uden udpræget Form, 
i større eller mindre Høide paa den nord- 
lige Himmel, forneden stærkest og hvilende 
paa Horisonten eller en mørkere Banke, 
foroven uden skarp Grændse. 
Uregelmæssige, større eller mindre, rolige 
Lysmasser (,, Lysskyer*) i forskjellig Høide 
over Horisonten og paa forskjellige Steder 
af Himlen. 
Jævn Bue, bredere eller smalere, temmelig 
Ofte hæver 
Hyppig 
viser sig under Buen, især naar den er 
regelmæssig, uden Straaler. 
Buen sig eller synker langsomt. 
stærk og skarpt begrændset, et meget mørkt 
Rum, det saakaldte , mørke Segment* (un- 
dertiden svagt farvet). Ofte viser sig sam- 
tidig to eller flere Buer under hverandre. 
Bue med Straaler, «korte eller lange, 
som skyder ud og forsvinder, med eller 
uden Bevægelse til Siden. 
eller Straalerækker 
TU 
Straaleknipper 
(ikke udgaaende fra nogen Bue), ofte i stor 
Høide og med livlig Bevægelse. 
137 
Lysbaand (undertiden bestaaende af Straa- 
ler) i stor Høide (ofte gjennem Zenith eller 
sydligere), tværs over Himlen (ialmindelig- 
hed fra omtr. Vest til omtr. Øst). 
Lysbølger, der med temmelig svagt lys 
men med Lynets Hastighed farer opad 
Himlen (ikke at forvexle med Lysets Be- 
vægelse i Buer eller Straaler). —Optræder 
ialmindelighed kun ved stærke Nordlys. 
største Ud- 
viklingsform, der opstaar, naar Straalerne 
Nordlyskronen, Nordlysets 
skyder sammen til et fælles Samlingspunkt 
1 Nærheden af og noget Syd for Zenith, 
hvorfra de ofte udstraaler 1 alle Retninger 
over en stor Del af Himlen. 
I Optegnelserne er det tilstrækkeligt og 
lettest at benytte det hver Form givne Num- 
mer. Er samtidig flere af Formerne tilstede, 
hvad ofte er Tilfældet, noteres alle vedkommende 
Nummere. 
Naar en Form er svag, betegnes det ved 
at sætte dens Nummer i Parenthes, f. Ex. (4); 
er den stærk, .understreges Nummeret en Gang, 
f. Ex. 4; er den meget stærk, understreges 
to Gange, f. Ex. 4. 
Er Bue dobbelt, 
betegnes det 3*, 3” eller 4*, 4? o. s. v. 
Staar en Form høit paa Himlen, betegnes 
en tredobbelt o. s. v., 
det med h, staar den lavt, med I. 
Staar Nordlyset mod Nord (fra NV til 
NO), angives Beliggenheden ikke, hvorimod en 
usædvanlig Beliggenhed (f. Ex. Zenith, Syd o. 
s. V.) noteres. — Nordlys over hele Himlen kan 
betegnes med t. 
Viser der sig altsaa f.. Ex. to svage og 
lave Buer uden Straaler, samtidig høiere paa 
Himlen meget stærke Straalerækker, 1 eller ved 
Zenith Lysbølger og desuden et stærkt Lysbaand 
VSV gjennem Zenith til ONO, 
Nordlysets Udseende paa følgende Maade: (3*) 
l 5 h, 7 ZZ, 6 VSV—Z—0NO. 
fra betegnes 
Alle de Nordlys, som iagttages, selv de 
aller ubetydeligste, bedes paa denne Maade 
optegnede. Udførligere Beskrivelser af enkelte 
Nordlys (om muligt ledsagede af Tegninger) vil 
være meget ønskelige; saavidt muligt bedes man 
derved at holde sig til de foran angivne Be- 
nævnelser paa Formerne. 
lagttagere, der er bekjendte med Stjerne- 
