1388 
himlen, bør ikke forsømme nogen Leilighed til 
at angive de forskjellige Formers Beliggenhed 
i Forhold til Stjernerne, navnlig for Randene 
af Buer og Lysbaand. En nøiagtig Angivelse 
af Beliggenheden af Nordlyskronens Midtpunkt 
er ligeledes af Vigtighed. 
Alle Farver foruden den sædvanlige hvid- 
gule angives. i 
Høres nogen Lyd ved Nordlys, bedes det 
særlig bemærket og udførlig omtalt. 
Ved- Tidsangivelserne ønskes Dagen regnet 
fra Middag til næste Dags Middag, saaledes at 
Døgnets Timer tælles fra 0 til 24 (f. Ex. ddie 
Oktober Kl. 2 om Morgenen = 2den Oktober 
Kl. 14). | 
Iagttagerne anmodes endvidere om at give 
Oplysning om følgende to Punkter: 
1. Br lagttageren istand til at skaffe sig nøi- 
agtig Tid? Hvis ikke, hvor stor er Uhrets 
sandsynlige Feil? 
2. Er Horisonten mod Nord (fra NV til NO) 
fri, eller hvor stor en Del af Nordhimlen 
borttages af Fjelde, Skove, Bygninger o.s.v.? 
Skulde nogen ønske lagttagelsesblanketter, 
vil de blive Vedkommende tilsendt, ligesom en- 
hver nærmere Oplysning meddeles ved skriftlig 
Henvendelse til mig (Adresse: Bergen). 
Kompassets Historie. 
Af A. Lancaster. 
(Oversat for Naturen efter Ciel et Terre af S. J.) 
I Aaret 2698 før den kristelige Tidsreg- 
ning blev Hoang-Ti, det er den gule Kejser, 
ophøjet til den kejserlige Værdighed og besteg 
Throne. 
Lovgiver, Ingeniør og Astronom og, hvad der 
Kinas Hoang-Ti var paa en Gang 
her interesserer os mere end alt dette, den 
første, hvis Navn Historien nævner i Forbin- 
delse med den magnetiske Polaritet. Efter 
samtidige kinesiske Beretninger skyldtes hans 
Held i de Kampe, han havde at gjennemgaa 
for at opnaa den øverste Myndighed, for største 
Delen en af hans videnskabelige Opfindelser: 
det var, beretter de, en Vogn, som angav Syd 
og de øvrige Verdenshjørner. Denne Vogn til- 
lod ham i et kritisk Øjeblik at finde Retningen 
midt inde i en tyk Taage. Hvilken Retning 
den end havde, viste en liden Figur, der var 
anbragt paa Vognen, mod Syd og var saaledes 
et udmærket Middel til at orientere sig 1 et 
fremmed Land. | 
Dette Tilfælde er ikke det eneste, hvori 
Historieskriverne omtaler disse magnetiske 
De fortæller, at der under Teheu-Kungs 
Regjeringstid fra et i Syd for Kejserriget ved 
Søen beliggende Kongedømme ankom Udsendin- 
ger, der medbragte som Gave til Kejseren tre 
hvide Fasaner, og at han til Gjengjæld forærede 
Udsendingerne lette Vogne, som var indrettede 
Vogne. 
saaledes, at de altid angav Retningen til deres 
Land, det vil sige Syd. 
Fortælling viser ogsaa Opfindelsens Nytte. 
sendingerne 
Fortsættelsen af denne 
Ud- 
besteg virkelig Vognen for i den 
at tiltræde Hjemrejsen, men da de ved altfor 
rigelige og altfor langvarige Fester havde til- 
den Glæde, de følte over Gaven, 
begav de sig paa Vejen i en Retning stik mod- 
kjendegivet 
sat den, Figuren viste. — Det var først længe 
efter Afrejsen, at de blev istand til opdage 
sin Fejltagelse, de vendte da helt om, men 
naaede ikke hjem før i det følgende Aar. Disse 
ukunstlede Berettelser beviser klart, at Kineserne 
i de tidligste Tider ligesom iøvrigt mange an- 
dre Folkeslag kjendte ikke alene selve Magne- 
ten, men hvad der er endnu mere meærkelig, 
dens Evne til at rette sig noget nær efter Me- 
ridianen. Vi siger, at dette Faktum er mærke- 
ligt, fordi der 1 Virkeligheden er gaaet Aar- 
hundreder hen, forinden de tilsyneladende aller 
simpleste Opdagelser er 
kjendte. 
af forskjellige aldeles uforudseede Qmstændighe- 
der, har som oftest været den vigtigste Aar- 
sag til saadanne; det vilde her være tilstrække- 
blevet almindelig be- 
Tilfældet, det vil sige et Sammentræf 
lig at minde om Opfindelsen af den astronomi- 
ske Kikkert, hvis første og ubevidste Opdagere 
var Børnebørnene af en Brillemager i Middel-' 
burg; hvor lang Tid er der ikke forløbet mel- 
lem det første Kjendskab til Vanddampens ud- 
vidende Magt og Forsøgene paa dens Anven- 
Sexten Aarhundreder 
Æolipil 
Caus's Planer; næsten et hundrede Aar mellem 
Paa samme Vis, hvilket Tids- 
rum kan ikke være forløbet fra det Øjeblik 
en Bonde eller Bjergarbejder tog i sin Haand 
Magnetstenen eller et Stykke magnetiseret Jern, 
delse 1 nyttige Øjemed? 
mellem  Grækernes og Salomon de 
disse og Watt. 
