nogle Strøg over Panden. Andre ,magnetise- 
rede* han ved blot at lade sit Blik i nogen Tid 
hvile paa Forsøgspersonen. Heidenhain opnaaede 
samme Resultat ogsaa ved Hjelp af andre Ind- 
virkninger; saaledes har han ved længe fortsat 
Knipsen med Fingrene, ved monoton Sang, ved 
den ensformige Tikken af et Ur hensat dertil 
egnede Individer i den dybeste Hypnose, og det 
samme sker ved visse Følelsesindtryk, som f. Ex. 
den bekjendte Strygning, ved hvilken Experimen- 
tatorens Haand sagte føres op og ned foran 
Ansigtet, af og til berørende dette; de herved 
fremkomne lette Luftstrømninger foraarsager gan- 
ske svage Følelsesindtryk, og den Temperatur- 
forskjel, som i Regelen vil være tilstede mellem 
den enes Haand og den, andens Ansigt, frem- 
kalder lette Varme- eller Kuldefornemmelser. 
Imidlertid er det kun et forholdsvis ringe Antal 
Individer, som det lykkes at hypnotisere, det 
synes fortrinsvis at være blege, blodfattige Folk, 
hos hvem den nødvendige Modtagelighed for 
Men er 
det engang lykkedes at hypnotisere et Individ, 
Indtryk af den beskrevne Art findes. 
vil det senere i Regelen være tilstrækkeligt at 
anvende kortvarigere eller mindre stærke Ind- 
virkninger, for atter at fremkalde den samme 
Tilstand. Hypnosen kan hæves ved et enkelt 
stærkt Indtryk, et Slag, kold 
Luftstrøm og lignende. 
et Tilraab, en 
Et af de mest fremtrædende Symptomer 
af den hypnotiske Tilstand er en efter 
stærk Ned- 
Enkelte kan af 
foregaaet med 
dens Intensitet mere eller mindre 
sættelse af Bevidstheden. 
sig selv erindre, hvad der er 
dem der 
under Hypnosen, andre først, naar 
gjøres Antydninger om, hvad der er passeret, 
hos atter andre er Brindringen derom fuldstæn- 
digt udslukket. 
Selv under den dybeste Hypnose finder der 
Sandsning Sted, men Indtrykkene kommer ikke 
længere til Bevidstheden, uden Tvivl fordi Evnen 
til at henvende Opmærksomheden paa dem er 
udslukket. 
logier nok i det daglige Liv; ogsaa her fore- 
Forsaavidt har Hypnotismen Ana- 
gaar der, selv bortseet fra Søvnen, megen ube- 
vidst Sandsning; hvis f. Ex. et Ur slaar, me- 
dens man er fordybet i et Arbeide, saa trænger 
til 
organer, men vi skjænker ikke Indtrykket nogen 
naturligvis Lydbølgerne frem vore Høre- 
Qpmærksomhed, saa at der bagefter kræves et 
særskilt Tankearbeide for at kunne angive Ån- 
tallet af Slagene. Den umiddelbare Indvirkning 
paa Sandserne og den bevidste Forestilling om 
denne Indvirkning er altsaa to forskjellige psyko- 
logiske Processer, af hvilke den sidste forud- 
sætter Opmærksomhedens Medvirkning. Er denne 
faldt bort, saa mangler nødvendigvis ogsaa Ev- 
nen til bevidst at forestille sig det med Sand- 
serne iagttagne. 
Paa denne Maade kan man forklare sig 
det Fænomen, der som omtalt findes ved en vis 
Styrke af Hypnosen, at den hypnotiserede efter 
at være vaagnet kan fortælle, hvad der er sagt 
eller foretaget med ham; saasnart som man ved 
et Stikord sætter ham paa Sporet og det slum- 
rende Indtryk ligesom vækkes og ledes videre 
over Bevidsthedens Tærskel. 
Et andet fremtrædende Fænomen, som staar 
i Forbindelse med den nedsatte eller manglende 
Bevidsthed, 
drift. Vistnok bestemmes normalt vore Hand- 
linger for en stor Del af Indtryk fra Uden- 
verdenen, men Veien fra Indtryk til Handling 
er den stærke Efterlignelses- 
er lang og gjennemløber mange Stadier, den 
gaar saaledes gjennem Viljen, der afgjør, om 
Organismen overhovedet skal foretage noget i 
Anledning af et Sandseindtryk, og isaafald hvad. 
Anderledes under Hypnosen. OQgsaa her kan 
der modtages Indtryk fra Omgivelserne, saaledes, 
for blot at nævne de vigtigste, ikke alene gjen- 
nem Øret, men ogsaa gjennem Øiet, der ikke 
er mere lukket, end at Lyset kan bane sig Vei 
til Nethinden. 
nerne er hos den hypnotiserede, hvis Vilje ikke 
Disse Indtryk paa Sandseorga- 
længer er tilstede og kan udøve nogen regule- 
rende Indflydelse (Viljen fordi 
Forudsætning, Bevidstheden, mangler), tilstræk- 
er borte, dens 
kelige til at bringe ham til at udføre visse — 
tilsvarende — Bevægelser. 
Knytter man Haan- 
den 
foran ham, men han 
gjør han ligesaa, 
holder Haanden rolig, hvis man gjør det bag 
fortrækker lydløst, 
uden at han ser det, rører han ikke en Muskel, 
hans Ryg; man Ånsigtet 
men hakker man Tænderne, gjør han det samme; 
gaar man med hørbare Skridt, saa gaar ogsaa 
og 
Den hypnotiserede er saaledes en ren Ffter- 
han med samme Styrke i samme "Takt. 
lignelses- (yReflex-*)maskine, som gjentager alle 
de Bevægelser, som gjør Indtryk paa hans Syns- 
eller Høreorgan. Heri ligger en Del af Hem- 
