Karter, da er det vel, fordi Kartet tør bære 
for en Del Præget af den Tegningens Metode, 
som ikke er heldbringende til at imdlægge et 
sandt Udtryk. Dalløb 
efter Model af et S, og med Fjordenes Vinkler 
gaar Fjeldsitua- 
tionen afrundes til Ovaler og Østerskal-Former. 
Og bedre bliver det hellerikke i Oversigtskarter, 
som, med Vedholden af det afrundede istedetfor 
det vinklede, forsøge at udtrykke et Relief ved 
Hjælp af ækvidistante Høidekurver f. Ex. for 
hver 1000 Fod. Hele retløbende Fjelddrag kan 
elimineres medens 
bugtes 1. Slangelinier 
det stundom ikke anderledes. 
derved mellem Kurverne, 
nogle Toppe blive staaende igjen, udhævede 
som Nuller. 
Med saadanne Oversigtskarter 
Blikket for det væsentligste. 
derefter, med Erosioner og Is-Høvling o. s. V. 
og med Millioner af Aars Virkning smaat om 
smaat, istedetfor at de sande Træk tyde paa et 
Værk, 
. ID 
en eneste Sammenskydnings-Proces. 
vildledes 
Teorierne blive 
det var, 
Om 
derimod 1 OQversigtskarter indbringer de virkelige 
der kunde resultere af, om 
man 
Hovedlinier for den store og gjennemgribende 
Opskjæring af Landpladen, ville disse altid ud- 
pege Brudlinier, Dislokationer, Ganglimier og 
Axelinier. 
Man kunde tage det sidste Oversigtskart, 
som den geografiske Opmaaling har færdig, man 
kunde optrække de vigtigste Linier for Dale, 
Søer og Fjorde, dernæst formindske dette paa 
fotografisk Vei — og her er Billedet (Fig. 1), 
der igjen er et Træsnit efter denne Fotografi. 
Fig. 2 er en Skisse, tjenende til at udpege 
for Øiet de gjennem Landet skjærende Linier, 
hvilke 
Fjord, Dal, Sø o. s. v. 
Det tilsyneladende Virvar vil da ordnes. 
De dybe Vestfjorde vil faa en tilsvarende Fjeldsø 
Fra Stat til Brevig 
Fra Lindesnæs til 
Molde vil Gjennemskjæringer aabnes. —Thrond- 
hjemsfjordens Gab med Vand indenfor Rammen vil 
faa tilsvarende udsnittede Stykker vestenfor i Øer 
og Halvøer, med Vand udenfor som Ramme o. s. V. 
Især iøinefaldende er Landpladens opskaarne 
Natur i Vestranden, ikke mindre 1 Stavanger 
Amt, ogsaa Nordfjordene er det værd at tage 
i foreløbig Betragtning for at gjøre sig fortrolig 
Dernæst kan man i Kartet 
alle ville pgjenfindes paa Kartet som 
inde i det centrale Norge. 
vil Linier kunne følges. 
med Opskjæringen. 
146 
følge de Limier, der gjennemskjære Landet, og, 
om Blikket atter fæstes ved Bergensfjordene, sees, 
hvorledes de forskjellige Systemer tegne Fjor- 
denes Arme: Sognefjordens ydre Arme mnord- 
og sydløbende, Sognefjordens indre Arme deri- 
mod i Brevig-Statlinien o. s. v. Endelig kunde 
vi ogsaa udtage Telemarkens Krydslinier til et 
Exempel. 
Det er ikke gjørligt for Tiden at følge 
disse Systemer længer end som i en Skisse. 
Karterne er nemlig i denne Henseende for ulige. 
Men for hvert nyt fotograferet Maalebordskart, 
som nu indkommer, sees et nyt Bidrag til at 
lægge Systemerne frem. De mest fremtrædende 
Systemer af Linier ordne sig saaledes, se Fig. 2. 
1. Nordostgaaende: 
Vestrandens Længdelinier KG 152, 
Hardanger-Linien H. Ar. 
Arendals-Kysten Sete Ane 
2. Østgaaende: 
Sælbu-Linien K. 
Nordfjords-Linien 18% 185 
Sognefjords-Linien . S. 
Bandags-Linien . ved Sk. 
Risør-Linien use evediB: 
39. Sydostgaaende: 
Romsdals-Linien M. 
Ekern-Linien Å. Kr. 
Stat-Linien .. St. B. 
Fyrris-Linien Sy 
Hølefjords-Linien ; ved Sk. L. 
4. Sydgaaende: 
Kjølens-Linie Ar. F. 
Kristiania-Linien Kr. 
Lindesnæs-Linien MAE: 
Gandsfjords-Linien. Å. Sk. 
Sulen-Linien. Sb del, 
Til disse Brudlinier, som gjennemskjære 
Landet, knyttes Dales, Fjordes, Søers og Sø- 
gabs Beliggenhed. Man har- troet at kunne 
forklare disse ved Erosion. Idet man udgaar 
fra deres Dannelse ved Vandenes udgravende 
Evne, forudsætter man, at disse Hulheders Bund- 
løb følge Vandløbenes Heldning, og finder alt- 
saa en særegen Vanskelighed og Nødvendighed 
for at antage en særegen udgravende Kraft (de 
engelske Geologer lære os Gletscherne), hver 
Gang et Stykke Land viser større Dyb end 
det, som tilkommer Stykket ifølge Pladsen i 
Vandløbet. 
