Gaar man derimod ud fra, hvad der synes 
fordi intet Kart kan 
skjule det, at Landet viser sig gjennemskaaret 
ikke at kunne nægtes, 
af flere Sæt paralelle Sprækker, som ganske 
dele Landskabet i Stykker noglesteds, da for- 
svinder denne Vanskelighed tilligemed Nødven- 
digheden at paakalde særegne Kræfter for Istand- 
Thi var 
Landet opskaaret i Stykker, og blev Stykkerne 
samlede løftede, er det klart, at Bristrevnernes 
bringelsen af de dybere Udhulinger. 
Bundløb ikke overalt kan være de nu rindende 
Vandes Heldning, men at de snart kan ligge 
høiere, snart lavere. 
Modsætning til Søers Gab er udsprin- 
Landets Mærkehjørner. 
Det yderste Næs synes at være grundet 1 et 
Møde af 2 Sæt Linier saaledes, at det ene Sæt 
Ved Stat findes for- 
skjellige Sæt til begge Sider. Ved Stavenæs 
er et forherskende Sæt, som ikke gjenneskjæres. 
Ved Lindesnæs trænger det NO. gaaende Sæt 
gende store Næs, 
ikke trænger igjennem. 
ikke igjennem. Ved Helgeraaen mødes for- 
skjellige Sæt, som ikke krydse 1gjennem. 
Derimod fremkomme, saa synes det, Søers 
Gab ved flere Sæt, som ganske opskjære Land- 
skabet saaledes, at et fuldkommen udløst Stykke 
har kunnet blive tilbage i Dybet. — — De 
findes der, hvor mindst 3 tydelige, ellers i Land- 
skabet fremtrædende Sæt af Linier mødes, gjen- 
nemskjærende eller afgrændsende hverandre. 
Throndhjemsfjordens Gab er et næsten 
retvinklet Triangel med Spidsen mod Vest og 
danner et fuldstændigt Modstykke til de mange 
ligedan afgrændsede Landstykker i Vestranden. 
Gabet er paa det tydeligste grundet i Vestran- 
dens store Linie (NO), videre i det østgaaende 
Sæt og i det sydgaaende. 
Romsdalsfjordens Gab ved Molde viser 
den samme trekantede Tilsnitning som Thrond- 
hjemsfjordens og som Modsætningerne: de tri- 
angulære Tilspidsninger i Fastlandet indenfor 
Hitteren, 
nær Aalesund o. s. v. 
indenfor Smølen, ved Kristianssund, 
Spidsen er grundet i 3 
skjærende Sæt af Hovedspalter.  Gabet synes 
at Mellemstykket forholdsvis 
sank eller forblev i Dybet*. 
Af lignende Exempler nævnes Stavanger- 
fjord, Brevigsgabet, Kristianiafjordens Gab ved 
Holmestrand, Mjøsens og Tyrifjords Gab. 
Der paavises ogsaa af Etagebygningen, hvor- 
fremkommet ved, 
147 
ledes hele Landpladens Høide falder af i flere 
Sæt, den ene som den 
fra de største Høider, følgende de samme Brud- 
liniers Retning. 
saavel til anden Kant 
Det er imidlertid ingenlunde Professorens 
Mening, at alle Dale og Vandbasiner skyldes 
disse Linier. s Mange Dale er uden Tvivl i 
Grund-Anlægget Brudlmier og Forskyvninger, 
andre er revnede Hvælv, men atter andre er 
For 
at tage et Fxempel fra Dalene udenfor Brud- 
endnu simplere bygget som Trug. ogsaa 
linier og Forskyvninger, kan vi betragte Snittet 
over Hadeland. Selve Randsfjordens Kløft gaar 
dybt ned i det haarde Grundfjeld, tværs mod 
denne Hovedspalte stryger flere vel udprægede 
Hver 
Dal er en Skaal, og selve Dalens Bund er det 
Smaadale gjennem Hadelands Plateau. 
øverste af de dersteds forhaandenværende Etager. 
Dalens Aarsag er altsaa optegnet af selve Fjel- 
dets Bygning*. 
Men ,de første Grunddrag i Norges Over- 
flade - Udseende 
mer, som opskjære Landpladen. 
er disse store Sprækkesyste- 
Med en uud- 
slettelig Skrift staar det hemmelighedsfulde Sy- 
stem af Limiers Net udpræget. Den kan undgaa 
at blive bemærket til en Tid, men engang seet, 
kan den ikke atter undslippe, da den altid vil 
møde lagttagelsen. Som en Inskription paa en 
Marmorplade, overgroet med Mos, er den der 
tilstede og vil kunne ømes*. 
For nylig har Professor Kjerulf offentliggjort: 
» Fortsatte Bemærkninger om Relieffor- 
holde* (Chr. Vid. Selsk. Forh. 1881, No. 1). 
I dette interessante Arbejde gjennemgaar han i 
Detaljen og oplyser ved Karter og Tegninger 
nogle enkelte Lokaliteter; hvor Højderne og For- 
sænkningernes Form særdeles vakkert viser sig 
Disse 
hvis Nordende 
overensstemmende med Fjeldbygningen. 
Lokaliteter er først Ekern Sø, 
man rejser forbi med Jernbanen mellem Eker og 
Kongsberg. Denne Sø udmærker sig som saa 
mange andre norske Indsøer ved sin paafaldende 
Dybde. Dens Overflade ligger 18.8 M. over 
Havet, medens dens Bund er maalt til at ligge 
indtil omtrent 140 M. Havfladen. De 
andre undersøgte Lokaliteter er Dalsnævringen 
ved Støren i Guldalen sydlig for Trondhjem, 
Randsfjord, Mjøsen. Udg.s Anm. 
under 
